2022 6 16
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
L 161/87
paskui buvo pakeistos 2014 m. rizikos finansų gairėmis (3), įtrauktomis į valstybės pagalbos modernizavimo dokumentų rinkinį (4). 2014 m.
Rizikos finansų gairės baigs galioti 2021 m. pabaigoje.
Tačiau valstybės narės gali matyti būtinybę toliau teikti rizikos finansų pagalbą, todėl tebėra reikalingos gairės, kaip remti rizikos finansus visapusiškai laikantis valstybės pagalbos taisyklių.
2.
Atsižvelgiant į tai, MVĮ yra valstybių narių ekonomikos pagrindas skatinant tiek užimtumą, tiek ekonomikos dinamiškumą ir augimą, todėl jos taip pat yra labai svarbios visos Sąjungos ekonomikos vystymuisi ir atsparumui.
Kaip pripažįstama Tvarios ir skaitmeninės Europos MVĮ strategijoje (5), 25 mln.
Sąjungos MVĮ dirba maždaug 100 mln. darbuotojų, jos sukuria daugiau nei pusę Sąjungos bendrojo vidaus produkto (BVP) ir atlieka pagrindinį vaidmenį kuriant pridėtinę vertę kiekviename ekonomikos sektoriuje.
Jos teikia novatoriškus tokių problemų, kaip klimato kaita, neefektyvus išteklių naudojimas ir socialinės sanglaudos praradimas, sprendimus ir padeda skleisti šias inovacijas remdamos žaliąją ir skaitmeninę pertvarką ir stiprindamos Sąjungos atsparumą arba technologinį suverenumą.
Tačiau tam, kad galėtų augti ir atskleisti visą savo potencialą, MVĮ reikia finansavimo.
Visų pirma tai pasakytina apie į inovacijas orientuotus, aukštųjų technologijų ir didelės rizikos sektorius.
Todėl veiksminga MVĮ skirta rizikos finansų rinka yra labai svarbi verslo įmonėms, kad jos kiekvienu savo plėtros etapu galėtų gauti būtiną finansavimą.
3.
Nepaisant augimo perspektyvų, startuoliams ir MVĮ dažnai kyla sunkumų gauti finansavimą, ypač ankstyvaisiais plėtros etapais (6) ir kai reikia papildomo finansavimo plėtrai.
Esminė šiuos sunkumus lemianti problema – asimetriška informacija: startuoliai ir MVĮ, ypač veiklos pradžioje, kai jie yra naujai įsisteigę arba veikia aukštųjų technologijų sektoriuose, dažnai negali investuotojams ir bankams įrodyti savo kreditingumo arba verslo planų patikimumo.
Tokiomis aplinkybėmis investicija į sandorius, kuriuose dalyvauja MVĮ ir startuoliai, gali būti neverta kruopštaus patikrinimo ir tyrimo, kuriuos investuotojai atlieka prieš suteikdami finansavimą didesnėms arba geriau įsitvirtinusioms įmonėms, nes patikrinimo sąnaudos yra per didelės, palyginti su investicijos verte.
Todėl, nepriklausomai nuo projekto kokybės, technologijų novatoriškumo ir augimo potencialo, tikėtina, kad startuoliai ir MVĮ negaus joms būtino finansavimo tol, kol jiems stigs įrodytos patirties ir pakankamo galimo įkeisti turto.
Ta problema gali būti ypač aktuali, kai investuojama į novatoriškas žaliąsias, aukštąsias, skaitmenines ar orlaivių ir erdvėlaivių technologijas arba į socialines inovacijas, kurias skatina socialiai atsakingi verslininkai (7).
Taigi dėl tokios asimetriškos informacijos nauji, potencialiai novatoriški ir sparčiai augsiantys startuoliai ir MVĮ verslo finansavimo rinkose gali negauti būtino akcinio kapitalo arba skolos finansavimo, todėl dėl nuolatinio kapitalo rinkos nepakankamumo pasiūla gali nepatenkinti paklausos abiem šalims priimtina kaina, o tai neigiamai veikia MVĮ augimo perspektyvas ir trukdo augti bendrosios rinkos našumui ir didėti bendram Sąjungos ekonomikos atsparumui.
Tam tikromis aplinkybėmis mažos vidutinės kapitalizacijos įmonės ir novatoriškos vidutinės kapitalizacijos įmonės patiria tokį patį rinkos nepakankamumą.
4.
Jei įmonė negauna finansavimo, pasekmes gali pajusti ne vien ji, visų pirma dėl išorinio augimo poveikio.
Daugelyje sėkmingai veikiančių sektorių našumas didėja ne todėl, kad didėja rinkoje esančių įmonių našumas, o todėl, kad efektyvesnės ir technologiškai pažangesnės įmonės auga mažiau efektyvių įmonių (arba įmonių, gaminančių nebepaklausius produktus) sąskaita.
Be to, susijusiems ekonomikos sektoriams ir bendrai ekonomikai naudingas teigiamas išorinis augimo poveikis, susijęs su įmonių (organizacinio kapitalo) arba darbuotojų (žmogiškojo kapitalo) turimomis sukauptomis žiniomis, taip pat naujų prekių atsiradimas (vartotojo ir (arba) įmonės perviršio
(3) Komisijos komunikatas dėl valstybės pagalbos rizikos finansų investicijoms skatinti gairių (OL C 19, 2014 1 22, p. 4).
(4) 2012–2014 m. Komisija įgyvendino plataus užmojo valstybės pagalbos modernizavimo programą, kuria buvo siekiama trijų pagrindinių tikslų (daugiau informacijos pateikiama Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES valstybės pagalbos modernizavimas“ (COM(2012) 209 final, 2012 05 08): a) skatinti tvarų, pažangų ir integracinį ekonomikos augimą konkurencingoje vidaus rinkoje; b) Komisijai atliekant ex ante tikrinimą, daugiausia dėmesio skirti didžiausią poveikį vidaus rinkai darančioms byloms, kartu stiprinant valstybių narių bendradarbiavimą valstybės pagalbos teisės aktų įgyvendinimo užtikrinimo srityje, ir c) supaprastinti taisykles, kad būtų pagreitintas sprendimų priėmimas.
(5) Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Tvarios ir skaitmeninės Europos MVĮ strategija“ (COM(2020) 103 final, 2020 03 10).
(6) Žr.
2020 m. ES valstybės pagalbos MVĮ galimybėms gauti finansavimą taisyklių vertinimo pagalbinį tyrimą („Evaluation Support study on the EU rules on State aid for employability for SMEs, European Union (2020)“), paskelbta internete https://ec.europa.eu/competition/state_aid/modernisation/risk_finance_study.zip.
(7) Tokios inovacijos apima, pavyzdžiui, socialinės praktikos keitimą skatinant žaliąją arba skaitmeninę pertvarką arba didesnių galimybių dirbti IRT srityje sudarymą moterims.