2022 6 16
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
L 161/115
168.
Kad Komisija galėtų įvertinti tikėtiną neigiamą priemonės poveikį konkurencijai ir prekybai, valstybė narė gali pateikti bet kokio tyrimo rezultatus ar kitus aktualius jos turimus įrodymus, panašių schemų ex post vertinimus, susijusius su tinkamomis finansuoti įmonėmis, finansavimo struktūromis, struktūriniais parametrais ir geografine vietove.
169.
Rizikos finansų teikimo rinkos lygmeniu dėl valstybės pagalbos gali būti išstumiami privatūs investuotojai.
Tai gali sumažinti privačių investuotojų paskatas teikti finansavimą tinkamoms finansuoti įmonėms ir paskatinti juos laukti, kol valstybė suteiks pagalbą tokioms investicijoms.
Ta rizika tuo aktualesnė, kuo didesnė galutiniams pagalbos gavėjams teikiamo bendro finansavimo suma, kuo didesnės tokios pagalbą gaunančios įmonės ir kuo vėlesnis jų plėtros etapas, nes tokiomis aplinkybėmis tampa vis lengviau gauti privatų finansavimą.
Be to, valstybės pagalba neturėtų būti panaikinama įprasta investavimo verslo rizika, kurią investuotojai būtų prisiėmę ir be valstybės pagalbos.
Tačiau, jeigu rinkos nepakankamumas ar kita reikšminga kliūtis buvo tinkamai nustatyti, tikimybė, kad rizikos finansų priemonė lems tokį išstūmimą, yra mažesnė.
170.
Finansų tarpininkų lygmeniu pagalba gali daryti iškreipiamąjį poveikį, t. y. didinti arba išlaikyti tarpininko įtaką rinkoje, pavyzdžiui, tam tikro regiono rinkoje.
Net jei dėl pagalbos finansų tarpininko įtaka rinkoje tiesiogiai nesustiprėja, ji gali stiprėti netiesiogiai – skatinant esamus konkurentus atsisakyti plėtros ar pasitraukti iš rinkos arba atgrasant naujus konkurentus nuo patekimo į rinką.
171.
Rizikos finansų priemonės turi būti skirtos augti siekiančioms įmonėms, kurios negali pritraukti pakankamo finansavimo iš privačių išteklių, tačiau gali tapti perspektyviomis gavusios rizikos finansų valstybės pagalbą.
Jei taikant priemonę numatoma steigti viešąjį fondą, tačiau to fondo investavimo strategijoje nėra pakankamai įrodyta, kad tinkamos finansuoti įmonės gali tapti perspektyviomis, priemonė greičiausiai neatitiks pusiausvyros tyrimo kriterijų (žr. 3.2.5.3 skirsnį), nes tokiu atveju rizikos finansų investicija gali būti tolygi dotacijai.
172.
Bendrojo bendrosios išimties reglamento 21 straipsnyje išdėstytos sąlygos dėl valdymo komerciniu pagrindu ir sprendimų priėmimo laikantis pelno siekimo principo yra labai svarbios siekiant užtikrinti, kad galutinių pagalbą gaunančių įmonių atranka būtų pagrįsta komercine logika.
Todėl Komisija atsižvelgs į šias sąlygas pagal šias gaires vertindama rizikos finansų priemones, įskaitant atvejus, kai įgyvendinant priemonę dalyvauja viešieji finansų tarpininkai.
173.
Mažų investicinių fondų, kurie orientuojasi tik į tam tikrus regionus ir kuriuose nėra įdiegta tinkama valdymo tvarka, atveju bus atliekama analizė, kad būtų išvengta neveiksmingų rinkos struktūrų išlaikymo rizikos.
Regioninės rizikos finansų schemos ne visada gali būti pakankamo masto ir apimties dėl diversifikavimo stokos, susijusios su galimai nedideliu tinkamų finansuoti įmonių, kaip investavimo objektų, skaičiumi – dėl šios priežasties tokių fondų efektyvumas gali būti mažesnis, ir pagalba būtų suteikta mažiau perspektyvioms įmonėms.
Tokiais atvejais investicijos potencialiai gali iškreipti konkurenciją ir suteikti nepagrįstą pranašumą tam tikroms įmonėms.
174.
Teikiant pagalbą galutiniams pagalbos gavėjams priemonė galėtų padaryti iškreipiamąjį poveikį produktų rinkoms, kuriose tos įmonės konkuruoja.
Pavyzdžiui, priemonė gali iškraipyti konkurenciją, jeigu ji skirta nepakankamai gerai veikiančių sektorių įmonėms.
Visų pirma konkurencija gali būti nederamai iškraipoma, jei dėl valstybės pagalbos smarkiai padidėja pajėgumas nepakankamai gerai veikiančioje rinkoje, nes sukuriant ar išlaikant perteklinį pajėgumą gali mažėti pelno maržos ir konkurentų investicijos, arba jie net gali pasitraukti iš rinkos.
Tai taip pat gali trukdyti įmonėms patekti į rinką.
Dėl to rinkos struktūros gali tapti neveiksmingos, o ilgainiui – net žalingos vartotojams.
Jei tikslinių sektorių rinka auga, paprastai nėra didelio pagrindo nerimauti, kad pagalba neigiamai paveiks dinamines paskatas ar nederamai trukdys pasitraukti iš rinkos arba į ją patekti.
Komisija mano, kad tokių iškraipymų rizika yra didelė, kai rizikos finansų priemonė taikoma konkrečiam sektoriui arba ją taikant teikiama pirmenybė tam tikriems sektoriams.
Tokiais atvejais Komisija, atsižvelgdama į potencialią paklausą, analizuos konkretaus sektoriaus gamybos pajėgumo lygį.
Kad Komisija galėtų atlikti tokį vertinimą, valstybė narė savo pranešime turi nurodyti, ar rizikos finansų priemonė skirta kuriam nors konkrečiam sektoriui, ar ją taikant teikiama pirmenybė tam tikriems sektoriams.