2022 6 16
LT
3.2.4.
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
L 161/111
Pagalbos proporcingumas
132.
Valstybės pagalba turi būti proporcinga rinkos nepakankamumui ar kitai reikšmingai kliūčiai, kurių problemą siekiama išspręsti skiriant pagalbą, kad būtų pasiekti atitinkami politikos tikslai.
Pagalbos priemonė turi būti ekonomiškai efektyvi ir atitikti patikimo finansų valdymo principus.
Taigi, kad rizikos finansų pagalbos priemonė būtų laikoma proporcinga, pagalba turi būti apribota iki visiško minimumo, būtino finansavimui iš rinkos pritraukti, kad nesuteikiant nepagrįsto pranašumo būtų panaikintas nustatytas rinkos nepakankamumas ar kita reikšminga kliūtis.
133.
Paprastai galutinių pagalbos gavėjų lygmeniu rizikos finansų pagalba laikoma proporcinga, jei vienam tinkamam finansuoti pagalbos gavėjui tenkančios rizikos finansų investicijos neviršija Bendrojo bendrosios išimties reglamento 21 straipsnyje nustatytos ribos ir atitinka šiame skirsnyje nustatytas sąlygas.
Kai rizikos finansų priemonių atveju rizikos finansų investicijos vienam tinkamam finansuoti paramos gavėjui viršija Bendrajame bendrosios išimties reglamente nustatytą ribą, didesnė rizikos finansų investicija vienam pagalbos gavėjui, be kitų dalykų, turi būti proporcinga ex ante vertinime nustatytam finansavimo deficito dydžiui (žr.
64 punktą).
134.
Investuotojų lygmeniu pagalba turi būti apribota iki minimumo, būtino privačiam kapitalui pritraukti, kad būtų užtikrintas minimalus privačių išteklių pritraukimo svertas ir sprendžiama rinkos nepakankamumo problema ar šalinama kita reikšminga kliūtis.
3.2.4.1.
F in a n s in ėm s pr i em on ė m s ta ikom os są lygos
135.
Finansų tarpininkai tinkamus finansuoti galutinius pagalbos gavėjus turi atrinkti remdamiesi komerciniu požiūriu patikima investavimo strategija (žr.
70 punktą) ir perspektyviu verslo planu, kuriuo pagrindžiama teiktino rizikos finansavimo suma.
Šie elementai – dar viena apsaugos priemonė, užtikrinanti, kad pagalba būtų būtina ir proporcinga.
136.
Priemonė turi būti tokia, kad būtų užtikrinta pusiausvyra tarp finansine priemone teikiamų privilegijų, numatytų siekiant kuo labiau padidinti privačių išteklių pritraukimo svertą ir kartu spręsti nustatytą rinkos nepakankamumo problemą ar šalinti kitą reikšmingą kliūtį, ir būtinybės taikant priemonę gauti pakankamą finansinę grąžą, kad priemonė išliktų perspektyvi.
137.
Tikslus paskatų pobūdis ir vertė turi būti nustatyti vykdant atvirą, skaidrų ir nediskriminacinį atrankos procesą, kurio metu finansų tarpininkai ir fondų valdytojai ar investuotojai kviečiami teikti konkurso paraiškas.
Ti nka m a k ap i t a lo g r ąž os n o r m a
138.
Komisija mano, kad, kai bet kokia nelygi pagal riziką pakoreguota grąža arba nelygus rizikos grąžos dalijimasis nustatomi tokios atrankos būdu, finansinė priemonė laikoma proporcinga ir atspindinčia tinkamą kapitalo grąžos normą.
Jeigu fondų valdytojai atrenkami rengiant atvirą, skaidrų ir nediskriminacinį konkursą, iš kurio dalyvių reikalaujama atrankos proceso metu pristatyti savo investuotojų bazę, laikoma, kad privatūs investuotojai atrinkti tinkamai.
139.
Kai viešasis fondas ir privatūs investuotojai bendrai investuoja pastariesiems dalyvaujant atskiruose sandoriuose, privatūs investuotojai turėtų būti atrenkami rengiant atskirus konkursus kiekvienam sandoriui, nes tai yra geriausias tinkamos kapitalo grąžos normos nustatymo būdas.
140.
Kai privatūs investuotojai nėra atrenkami taikant tinkamą atrankos procesą (pavyzdžiui, paaiškėjus, kad atrankos procedūra yra neveiksminga arba neduoda rezultatų), tinkamą kapitalo grąžos normą turi nustatyti nepriklausomas ekspertas, remdamasis orientacinių rinkos verčių ir rinkos rizikos analize, atliekama taikant visuotiniai pripažįstamą standartinę metodiką, pavyzdžiui, diskontuoto pinigų srauto vertinimo metodus, kad būtų išvengta permokų investuotojams.
Tuo remdamasis nepriklausomas ekspertas turi apskaičiuoti mažiausią tinkamos kapitalo grąžos normos lygį ir prie jo pridėti tinkamai riziką atspindinčią maržą.