LT
L 161/108
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2022 6 16
atveju, kai nesant rizikos finansų priemonės tarpininkas į ją neinvestuotų.
Į perdavimo mechanizmą turi būti įtraukta tinkama stebėsenos tvarka ir lėšų susigrąžinimo (53) arba lygiavertis sutartinis mechanizmas.
107.
Galiausiai, siekiant užtikrinti, kad su rizikos finansų priemone susiję finansų tarpininkai pasiektų atitinkamus tikslus, finansų tarpininko investavimo strategija turi būti suderinta su priemonės tikslais.
Atrankos proceso metu finansų tarpininkai turi parodyti, kaip jų siūloma investavimo strategija gali padėti įgyvendinti politikos tikslus ir uždavinius.
Be to, valstybė narė turi užtikrinti, kad tarpininkų investavimo strategija visada atitiktų sutartus uždavinius: pavyzdžiui, turi būti taikomi tinkami stebėsenos ir ataskaitų teikimo mechanizmai, viešųjų investuotojų atstovai turi dalyvauti finansų tarpininkui atstovaujančiose organizacijose, tokiose kaip stebėtojų taryba arba patariamoji valdyba.
Tinkama valdymo struktūra turi būti užtikrinama, kad norint iš esmės keisti investavimo strategiją būtų būtina gauti išankstinį valstybės narės sutikimą.
Kad būtų išvengta abejonių, valstybė narė negali tiesiogiai dalyvauti priimant individualius investavimo ir pardavimo sprendimus.
108.
Kaip rizikos finansų priemonės dalį valstybės narės gali taikyti kelias finansines priemones, tokias kaip investicijų į nuosavą kapitalą ir kvazinuosavą kapitalą priemones, paskolos priemones arba garantijas, nepagrįstas pari passu principu.
Elementai, į kuriuos Komisija atsižvelgs vertindama tokias konkrečias finansines priemones, nustatyti 109–121 punktuose.
(a)
Investicijos į nuosavą kapitalą
109.
Investicijos į nuosavą kapitalą gali būti investicijos į įmonės nuosavą arba kvazinuosavą kapitalą, kuriomis investuotojas įsigyja įmonės nuosavybę arba jos dalį.
(54)
110.
Nuosavo kapitalo priemonės gali turėti įvairių asimetrinių savybių, lemiančių nevienodas investuotojams taikomas sąlygas, nes kai kurie investuotojai gali prisiimti daugiau rizikos ir gauti didesnę grąžą nei kiti.
Siekiant sumažinti privatiems investuotojams tenkančią riziką, priemone gali būti suteikiama teigiamo pobūdžio apsauga (viešasis investuotojas atsisako dalies grąžos) arba apsauga nuo dalies nuostolių (apribojami privataus investuotojo patiriami nuostoliai), arba derinama abiejų šių rūšių apsauga.
111.
Komisija mano, kad teigiamomis paskatomis geriau suderinami viešųjų ir privačių investuotojų interesai.
Ir atvirkščiai, apsauga nuo investicijų vertės sumažėjimo, kurią teikiant viešajam investuotojui gali kilti prastų rezultatų rizika, gali lemti interesų neatitikimą ir netinkamą finansų tarpininkų ar investuotojų atranką.
112.
Komisija mano, kad nuosavo kapitalo priemonėmis su apribota grąža (55), pirkimo pasirinkimo sandoriais (56) ir nelygiu pajamų paskirstymu (57) teikiamos geros paskatos, ypač tada, kai rinkos nepakankamumas yra mažesnis.
113.
Nuosavo kapitalo priemonės, kurios pasižymi ne pari passu nuostolių pasidalijimo savybėmis ir viršija Bendrajame bendrosios išimties reglamente nustatytas ribas, gali būti pateisinamos tik taikant priemones, skirtas atliekant ex ante vertinimą nustatytoms didelėms rinkos nepakankamumo problemoms spręsti (pavyzdžiui, aukštųjų technologijų sektoriuose) ar kitoms reikšmingoms kliūtims šalinti, pavyzdžiui, priemones, visų pirma skirtas startuoliams ir MVĮ iki pirmojo komercinio pardavimo arba koncepcijos pagrindimo etapu.
Kad nebūtų plačiai taikoma apsauga nuo investicijų vertės sumažėjimo rizikos, reikia apriboti viešojo investuotojo prisiimamą pirmojo nuostolio dalimi.
(53) Lėšų susigrąžinimo mechanizmas arba lygiavertis sutartinis mechanizmas – tai susitarimas, pagal kurį tarpininkas privalo grąžinti iš valstybės gautą naudą, kurios jis neperdavė galutiniam naudos gavėjui, kaip reikalaujama.
(54) Siekiant išvengti abejonių ir remiantis Bendrojo bendrosios išimties reglamento 21 straipsniu, investicijų į nuosavą ir kvazinuosavą kapitalą atveju likvidumo valdymo tikslais gali būti panaudota ne daugiau kaip 30 % finansų tarpininko bendro kapitalo įnašo ir nepareikalautojo numatyto kapitalo.
(55) Apribota viešojo investuotojo grąža pagal tam tikrą iš anksto nustatytą minimalaus pelningumo normą: jeigu iš anksto nustatyta grąžos norma viršijama, visa papildoma grąža paskirstoma tik privatiems investuotojams.
(56) Viešųjų investicijų dalies pirkimo pasirinkimo sandoriai: privatiems investuotojams suteikiama teisė vykdyti pasirinkimo pirkti sandorį, kuriuo iš anksto sutarta vykdymo kaina išperkama viešųjų investicijų dalis.
(57) Nelygus pajamų paskirstymas: pinigai pritraukiami iš viešųjų ir privačių investuotojų pari passu pagrindu, tačiau gauta grąža pasidalijama nelygiai.
Privatūs investuotojai gauna didesnę paskirstytų pajamų dalį, nei turėtų gauti proporcingai pagal turimas akcijas, neviršijant iš anksto nustatytos minimalaus pelningumo normos.