LT
2022 6 16
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
L 161/99
45.
Rizikos finansų priemonėmis rinkos investuotojai turi būti skatinami potencialiai perspektyvioms tinkamoms finansuoti įmonėms teikti finansavimą, viršijantį be tokių paskatų teikiamo finansavimo lygius, arba prisiimti papildomą riziką, arba atlikti abu šiuos veiksmus.
Rizikos finansų priemonė laikoma turinčia skatinamąjį poveikį, jei taikant ją iš rinkos šaltinių sutelkiama tiek investicijų, kad tinkamoms finansuoti įmonėms teikiamas bendras finansavimas viršija priemonės biudžetą.
Taigi renkantis finansų tarpininkus ir fondų valdytojus pagrindinis elementas turėtų būti jų gebėjimas sutelkti papildomų privačių investicijų.
46.
Jeigu finansuojamos skolos priemonės yra naudojamos esamoms paskoloms refinansuoti, nelaikoma, kad jos turi skatinamąjį poveikį, ir bet kuris tokių priemonių pagalbos elementas negali būti laikomas suderinamu su vidaus rinka pagal šias gaires.
47.
Skatinamojo poveikio vertinimas yra glaudžiai susijęs su 3.2.2 skirsnyje aptartu valstybės intervencijos būtinybės vertinimu.
Be to, priemonės tinkamumas privatiems ištekliams pritraukti galų gale priklauso nuo jos struktūros, t. y. nuo nustatyto viešojo ir privačiojo sektorių finansavimo teikėjų rizikos ir grąžos pasidalijimo santykio, o tai glaudžiai susiję ir su klausimu, ar rizikos finansų valstybės pagalbos priemonės struktūra yra tinkama (žr. 3.2.3 skirsnį).
Todėl tinkamai nustačius valstybės intervencijos būtinybę ir užtikrinus tinkamą priemonės struktūrą, galima daryti prielaidą, kad skatinamasis poveikis yra.
3.2.
Antroji sąlyga – vengiama neigiamo poveikio prekybos sąlygoms, kuris prieštarautų bendram interesui
48.
Vadovaudamasi Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktu Komisija gali laikyti, kad pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, yra suderinama su vidaus rinka, tačiau tik „jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui“.
49.
Vertinant neigiamą poveikį vidaus rinkai atliekami sudėtingi ekonominiai ir socialiniai vertinimai.
Šiame skirsnyje Komisija paaiškins, kaip ji ketina naudotis jai šiuo atžvilgiu suteikta diskrecija.
50.
Bet kokia valstybės pagalbos priemonė dėl savo pobūdžio iškraipo konkurenciją ir daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.
Tačiau siekdama nustatyti, ar pagalbos iškreipiamasis poveikis yra apribotas iki minimumo, Komisija patikrins, ar pagalba yra būtina (žr. 3.2.2 skirsnį), tinkama (žr. 3.2.3 skirsnį) ir proporcinga (žr. 3.2.4 skirsnį).
Kad galėtų atlikti tokį patikrinimą, Komisijai reikia, kad valstybės narės pateiktų įrodymų, t. y. ex ante vertinimą, aprašytą 3.2.1 skirsnyje.
51.
Tuomet Komisija įvertins neigiamą konkrečios rizikos finansų pagalbos poveikį konkurencijai ir prekybos sąlygoms.
Konkrečiau kalbant, rizikos finansų srities pagalba gali išstumti privačius investuotojus, padaryti iškreipiamąjį poveikį finansų tarpininkų lygmeniu, iškraipyti konkrečią produkto rinką ir su veiklos perkėlimu susijusį poveikį.
Komisija išnagrinės tokį neigiamą pagalbos poveikį konkurencijai ir prekybai ir jį įvertins palygindama su pagalbos teigiamu poveikiu (žr. 3.2.5 skirsnį).
Jeigu teigiamas poveikis nusvers neigiamą poveikį, Komisija laikys, kad pagalba yra suderinama.
52.
Galiausiai Komisija užtikrins, kad pagalba atitiktų skaidrumo reikalavimus (žr. 3.2.6 skirsnį).
3.2.1.
Pagrindiniai ex ante vertinimo, kurį atitinkama valstybė narė turi pateikti Komisijai, elementai
53.
Valstybės pagalba gali būti pateisinama, tik jeigu ji gali iš esmės pagerinti padėtį taip, kaip to negali padaryti pati rinka, pavyzdžiui, pašalindama rinkos nepakankamumą ar kitą reikšmingą kliūtį, trukdančią teikti rizikos finansavimą ar vykdyti investiciją.
54.
Valstybės pagalba gali būti būtina siekiant padidinti rizikos finansavimo teikimo mastą tuo atveju, kai rinka pati savaime nepasiekia veiksmingo rezultato arba tokio rezultato nepasiekia laiku.
Komisija mano, kad bendro rinkos nepakankamumo, susijusio su startuolių, MVĮ arba vidutinės kapitalizacijos įmonių galimybėmis gauti finansavimą, nėra, tačiau yra tik su tam tikromis startuolių bei MVĮ grupėmis ir tam tikrų rūšių vidutinės kapitalizacijos įmonėmis susijęs nepakankamumas, priklausantis nuo konkrečių ekonominių aplinkybių atitinkamoje valstybėje narėje ir nuo veiklos srities (pvz., kai kuriuose sektoriuose rizika gali būti pervertinama).