HU
2022.6.16.
28.
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
L 161/93
A kockázatfinanszírozási támogatás ezen iránymutatás értelmében nem tekintendő a belső piaccal összeegyez­ tethetőnek, ha azt a következő vállalkozásoknak ítélik oda: a) a nehéz helyzetben lévő, nem pénzügyi vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatásban meghatározott nehéz helyzetben lévő vállalkozásoknak (37); ezen iránymutatás alkalmazásában azonban nem minősülnek nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak az olyan kkv-k, amelyek az általános csoportmentességi rendelet 21. cikkében meghatározott támogatási időszaknál rövidebb ideig működnek bármely piacon és a kiválasztott pénzügyi közvetítő által elvégzett átvilágítás alapján kockázatfinanszírozási célú befektetésre alkalmasnak minősülnek, kivéve akkor, ha ellenük fizetéskép­ telenségi eljárás indult, vagy ha teljesítik a belső jog azon feltételeit, amelyek alapján ellenük hitelezői kérésre kollektív fizetésképtelenségi eljárás indítható; b) olyan vállalkozásoknak, amelyekkel szemben valamely támogatás visszafizettetésére kötelező olyan bizottsági határozat van érvényben, amely az ugyanazon tagállam által nyújtott támogatást jogellenesnek és a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánította.
29.
A Bizottság nem alkalmazza az ezen iránymutatásban foglalt elveket a harmadik országokba vagy a tagállamokba irányuló kivitellel kapcsolatos tevékenységekre nyújtott támogatásra, nevezetesen a közvetlenül az exportált mennyiségekhez, az értékesítési hálózat létrehozásához és működtetéséhez, illetve az exporttevékenységgel összefüggésben felmerülő egyéb folyó kiadásokhoz közvetlenül kapcsolódó támogatásra, valamint azokra a támogatásokra, amelyek a nemzeti termékek importtermékekkel szembeni előnyben részesítésétől függnek.
30.
A kockázatfinanszírozási célú intézkedések gyakran bonyolult konstrukciókat tartalmaznak, amelyek a gazdasági szereplők egy csoportját (befektetőket) arra ösztönzik, hogy azok kockázatfinanszírozást nyújtsanak a gazdasági szereplők egy másik csoportjának (támogatható vállalkozásoknak).
Az intézkedés kialakításától függően az egyik vagy akár mindkét szint vállalkozásai részesülhetnek állami támogatásban, akkor is, ha a hatóságok csak a támogatható vállalkozásoknak biztosítanának előnyöket.
Ezenkívül a kockázatfinanszírozási célú intézkedésekben rendszerint legalább egy pénzügyi közvetítő is érintett; a pénzügyi közvetítő jogállása eltérhet a befektetők és a befektetés tárgyát képező végső kedvezményezettek jogállásától.
Ilyen esetekben azt is mérlegelni kell, hogy a pénzügyi közvetítő az állami támogatás kedvezményezettjének tekinthető-e.
A pénzügyi közvetítőnek nyújtott bármilyen támogatást korlátozni kell az előny végső kedvezményezetteknek történő továbbadása révén, az ezen iránymutatásban meghatározottak szerint.
Az, hogy a pénzügyi közvetítők növelhetik vagyonukat, kezelőik pedig megbízások révén nagyobb árbevételt érhetnek el, a támogatási intézkedés csupán másodlagos gazdasági hatásának tekintendő, és nem minősül a támogatás által a pénzügyi közvetítők vagy a kezelők részére nyújtott előnynek.
Azonban, ha a kockázatfinanszírozási célú intézkedést úgy alakították ki, hogy a másodlagos hatásait azonosítható pénzügyi közvetítőkhöz vagy pénzügyi közvetítők azonosítható csoportjaihoz irányítsa, azt úgy kell tekinteni, hogy az érintett pénzügyi közvetítők közvetett előnyben részesülnek.
2.2.
Bejelentendő kockázatfinanszírozási támogatás
31.
A tagállamok a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése alapján kötelesek bejelenteni azokat a kockázatfinan­ szírozási célú intézkedéseket, amelyek: i. a Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülnek (különösen, ha nem felelnek meg a piacgazdasági szereplő teszten (38) és a de minimis rendeletek hatályán kívül esnek (39)), és ii.
nem teljesítik az általános csoportmentességi rendelet 3.
szakaszában („A kkv-k finanszírozási eszközökhöz való hozzáférését elősegítő támogatás”) meghatározott összes feltételt.
A Bizottság az említett intézkedések belső piaccal való összeegyeztethetőségét a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján vizsgálja.
Ez az iránymutatás azokra a kockázatfinanszírozási célú intézkedésekre összpontosít, amelyek nagy valószínűséggel összeegyeztethetőnek minősülnek a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjával, és amelyekre az iránymutatás 3.
szakaszában részletesebben ismertetett feltételek vonatkoznak.
Az ilyen intézkedések a következő két kategória egyikébe tartoznak.
32.
Az első kategóriába az olyan vállalkozásokra irányuló kockázatfinanszírozási célú intézkedések tartoznak, amelyek nem teljesítik az általános csoportmentességi rendelet 3.
szakaszában a kockázatfinanszírozási támogatásra vonatkozóan meghatározott összes támogathatósági követelményt.
Ebbe a kategóriába különösen az alábbi vállalkozásokat célzó intézkedések tartoznak: a) kisebb közepes piaci tőkeértékű vállalatok; b) közepes tőkeértékű innovatív vállalatok; c) első kockázatfinanszírozási célú befektetésben részesülő kkv-k, amelyek az általános csoportmentességi rendelet 21. cikkében meghatározott támogatási időszaknál hosszabb ideig működnek bármely piacon;
(37) A Bizottság közleménye – Iránymutatás a nehéz helyzetben lévő, nem pénzügyi vállalkozásoknak nyújtott megmentési és szerkezetá­ talakítási állami támogatásról (HL C 249., 2014.7.31., 1. o.).
(38) Lásd a 34.
lábjegyzetet.
(39) Lásd a 36.
lábjegyzetet.