2022.6.16.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
L 161/87
csomag (3) részét képező 2014. évi kockázatfinanszírozási iránymutatás (4) lépett.
A 2014. évi kockázatfi­ nanszírozási iránymutatás 2021 végén hatályát veszti.
A tagállamok azonban továbbra is szükségesnek tarthatják kockázatfinanszírozási támogatás nyújtását, továbbá az olyan iránymutatást, amely ismerteti, hogyan nyújtható kockázatfinanszírozási támogatás az állami támogatási szabályok teljes mértékű tiszteletben tartása mellett.
2.
E tekintetben a kkv-k a tagállamok gazdaságainak gerincét alkotják mind a foglalkoztatás, mind a gazdasági dinamizmus és a növekedés tekintetében, és emiatt központi jelentőségűek az Unió egészének gazdasági fejlődése és rezilienciája szempontjából is.
A „Kkv-stratégia a fenntartható és digitális Európáért” című közleményben (5) megállapítást nyert, hogy az Unió 25 millió kkv-ja mintegy 100 millió főt foglalkoztat, az Unió bruttó hazai termékének (GDP) több mint felét adja, és kulcsfontosságú szerepet játszik a hozzáadottérték-teremtésben a gazdaság minden ágazatában.
A kkv-k innovatív megoldásokat kínálnak az olyan kihívások kezelésére, mint az éghajlatváltozás, az erőforrások nem hatékony felhasználása, a társadalmi kohézió gyengülése, és elősegítik ezen innováció elterjesztését, amivel támogatják a zöld és digitális átállást és erősítik az Unió rezilienciáját.
Ahhoz azonban, hogy növekedhessenek és teljes mértékben kihasználhassák a bennük rejlő lehetőségeket, a kkv-knak finanszírozásra van szükségük.
Ez különösen igaz az innovációorientált, csúcstechnológiai, magas kockázatú ágazatokra.
Ezért a kkv-k számára nélkülözhetetlen a hatékony kockázatfinanszírozási piac ahhoz, hogy a vállalkozások fejlődésük valamennyi szakaszában hozzáférjenek a szükséges finanszírozáshoz.
3.
Növekedési kilátásaik ellenére az induló vállalkozások és a kkv-k – különösen fejlődésük korai szakaszaiban (6), illetve, amikor a terjeszkedéshez további forrásokra van szükségük – gyakran nehézségekbe ütköznek a finanszírozási eszközökhöz való hozzáférés terén.
E nehézségek középpontjában az aszimmetrikus információ problémája áll: az induló vállalkozások és a kkv-k – különösen a fiatal vállalkozások, illetve az új vagy csúcstech­ nológiai ágazatokban működők – gyakran nem tudják bizonyítani a befektetők és a bankok felé hitelképességüket vagy üzleti terveik megalapozottságát.
Ilyen körülmények között az a fajta aktív átvilágítás és kutatás, amelyet a befektetők a nagyobb méretű vagy hosszabb múltra visszatekintő vállalatok finanszírozása céljából végeznek, nem feltétlenül kifizetődő a kkv-kat és az induló vállalkozásokat érintő ügyletek esetében, mivel az átvilágítás költségei túlságosan magasak a befektetés értékéhez képest.
Ezért a projektjük minőségétől, technológiájuk innovativitásától és növekedési potenciáljuktól függetlenül a kkv-k és az induló vállalkozások valószínűleg mindaddig nem képesek hozzáférni a szükséges finanszírozáshoz, amíg nem rendelkeznek meggyőző múltbeli eredményekkel és elegendő biztosítékkal.
Ez a probléma különösen hangsúlyos lehet az innovatív zöld, a csúcstechnológiai, a digitális vagy az űrkutatásra épülő technológiákba, illetve a szociális vállalkozások által ösztönzött szociális innovációba irányuló beruházások esetében (7).
Az említett aszimmetrikus információ eredményeként előfordulhat, hogy a vállalatfinanszírozási piacok nem biztosítják a szükséges sajáttőke- vagy hitelfinanszírozást az újonnan alapított, potenciálisan innovatív és gyorsan növekvő induló vállalkozásoknak és kkv-knak; ez tartós tőkepiaci hiányosságot eredményez, ami akadályozza, hogy a kínálat mindkét oldal számára elfogadható áron találkozzon a kereslettel, ez pedig negatív hatással van a kkv-k növekedési lehetőségeire és aláássa az egységes piac termelékenységének növekedését és az Unió gazdaságának rezilienciáját.
Bizonyos körülmények között a kisebb közepes piaci tőkeértékű vállalatok és a közepes tőkeértékű innovatív vállalatok ugyanazzal a piaci hiányossággal szembesülhetnek.
4.
Annak következményei, ha egy vállalkozás nem jut finanszírozáshoz, az adott szervezeten kívül is éreztethetik hatásukat, ami elsősorban a növekedési externáliáknak tudható be.
Számos sikeres ágazatban nem azért tapasztalható termelékenységnövekedés, mert a piacon jelen lévő vállalkozások termelékenysége nő, hanem azért, mert a hatékonyabb és technológiailag fejlettebb vállalkozások a kevésbé hatékony (vagy elavult termékekkel rendelkező) vállalkozások rovására növekednek.
Továbbá, az érintett gazdasági ágazatok és a gazdaság egésze profitál egyfelől azokból a pozitív növekedési externáliákból, amelyek a vállalatok és az alkalmazottak birtokábanlévő tudás (szervezeti tőke illetve humánerőforrás) felhalmozódásához kapcsolódnak, másfelől pedig
(3) 2012 és 2014 között a Bizottság a következő három fő célkitűzésre épülő, ambiciózus állami támogatási korszerűsítési programot hajtott végre (ennek részleteit lásd: A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az állami támogatások uniós szabályozásának korszerűsítése COM(2012) 209 végleges, 2012.5.8.): a) fenntartható, intelligens és inkluzív növekedés ösztönzése a versenyképes belső piacon; b) az előzetes bizottsági ellenőrzésnek a belső piacot leginkább befolyásoló ügyekre történő összpontosítása, ezzel egyidejűleg a tagállamokkal való együttműködés erősítése az állami támogatási szabályok érvényesítése terén; és c) a szabályok egyszerűsítése a döntéshozatal gyorsítása érdekében.
(4) A Bizottság közleménye – Iránymutatás a kockázatfinanszírozási célú befektetések előmozdítása érdekében nyújtott állami támogatási intézkedésekre vonatkozóan (HL C 19., 2014.1.22., 4. o.).
(5) A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Kkv-stratégia a fenntartható és digitális Európáért, COM(2020) 103 final, 2020.3.10. (6) Lásd: „A kkv-k a finanszírozási eszközökhöz való hozzáféréséhez nyújtott állami támogatásra vonatkozó uniós szabályokat értékelő háttértanulmány”, Európai Unió (2020), elérhető online: https://ec.europa.eu/competition/state_aid/modernisation/risk_finance_study.zip.
(7) Az ilyen innovációk közé tartozik például a zöld vagy a digitális átállás támogatásával kapcsolatos társadalmi gyakorlatok megváltoztatása, vagy az IKT-szakmák hozzáférhetőbbé tétele a nők számára.