2022.6.16.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
L 161/115
168.
Annak érdekében, hogy a Bizottság értékelni tudja az intézkedés versenyre és kereskedelemre gyakorolt várható negatív hatásait, a tagállam benyújthat a rendelkezésére álló bármilyen tanulmányt vagy egyéb releváns bizonyítékot, például hasonló programok esetében elvégzett, a támogatható vállalkozásokat, a finanszírozási struktúrákat, a kialakítási paramétereket és a földrajzi területet vizsgáló utólagos értékeléseket.
169.
A kockázatfinanszírozás nyújtására szolgáló piac szintjén az állami támogatás a magánbefektetők kiszorítását eredményezheti.
Ez csökkentheti a magánbefektetők arra irányuló ösztönzőit, hogy finanszírozást nyújtsanak a támogatható vállalkozásoknak, és arra ösztönözheti őket, hogy megvárják, amíg az állam támogatást nyújt az ilyen befektetésekhez.
Ennek kockázata annál jelentősebbé válik, minél nagyobb a végső kedvezményezetteknek nyújtott teljes finanszírozás összege, minél nagyobb méretűek a szóban forgó kedvezményezett vállalkozások, és azok a fejlődésük minél előrehaladottabb szakaszában vannak, mivel a magánfinanszírozás fokozatosan elérhetővé válik az említett körülmények között.
Ezenkívül az állami támogatás nem válthatja fel a befektetések olyan szokásos üzleti kockázatát, amelyet a befektetők az állami támogatás hiányában is vállaltak volna.
Ugyanakkor amennyiben a piaci hiányosság vagy más releváns akadály megfelelően meghatározásra kerül, kevésbé valószínű, hogy a kockázatfinanszírozási célú intézkedés az említett kiszorítással jár.
170.
A pénzügyi közvetítők szintjén a támogatásnak torzító hatása lehet abban az értelemben, hogy megnövelheti vagy fenntarthatja valamely közvetítő piaci erejét, például egy adott régió piacán.
Ha a támogatás közvetlenül nem is növeli a pénzügyi közvetítő piaci erejét, erre közvetetten alkalmas lehet azáltal, hogy gátolja a meglévő versenytársak terjeszkedését, a versenytársak kilépését idézi elő, vagy elbátortalanítja az új versenytársakat a piacra lépéstől.
171.
A kockázatfinanszírozási célú intézkedéseknek olyan növekedésorientált vállalkozásokra kell irányulniuk, amelyek magánforrásokból nem képesek kellő mennyiségű finanszírozást bevonzani, kockázatfinanszírozási célú állami támogatás révén azonban életképessé válhatnak.
Egy olyan intézkedés azonban, amely olyan állami alap felállításáról rendelkezik, amelynek befektetési stratégiája nem bizonyítja kellően a támogatható vállalkozások potenciális életképességét, nem valószínű, hogy megfelelőnek minősül a mérlegelési teszt során (lásd a 3.2.5.3.
szakaszt), mivel ilyen esetben a kockázatfinanszírozási célú befektetés vissza nem térítendő támogatásnak minősülhet.
172.
Az általános csoportmentességi rendelet 21. cikkében a kereskedelmi irányításra és a nyereségorientált döntéshozatalra vonatkozóan meghatározott feltételek elengedhetetlenek annak biztosításához, hogy a végső kedvezményezett vállalkozások kiválasztása kereskedelmi logikát kövessen.
Ezért a Bizottság figyelembe fogja venni ezeket a feltételeket a kockázatfinanszírozási célú intézkedések ezen iránymutatás szerinti értékelése során, abban az esetben is, amikor az intézkedésben állami pénzügyi közvetítők vesznek részt.
173.
A kisméretű, korlátozott regionális fókuszú és megfelelő irányítási rendszer nélkül működő befektetési alapok elemzése annak érdekében történik, hogy elkerülhető legyen a nem hatékony piaci struktúrák fenntartásának kockázata.
Amennyiben nincs elegendő számú, befektetési célként támogatható vállalkozás és ehhez kapcsolódóan nincs lehetőség diverzifikációra, a regionális kockázatfinanszírozási támogatási programok nem mindig megfelelő nagyságrendűek és hatókörűek, ami csökkentheti az ilyen alapok hatékonyságát, és azt eredményezheti, hogy kevésbé életképes vállalkozásoknak ítélnek oda támogatást.
Ilyen esetekben a befektetések potenciálisan torzíthatják a versenyt, és jogtalan előnyöket biztosíthatnak egyes vállalkozásoknak.
174.
A végső kedvezményezettek szintjén az intézkedés torzító hatásokat gyakorolhat azokra a termékpiacokra, amelyeken az adott vállalkozások versenyeznek.
Például az intézkedés torzíthatja a versenyt, ha alulteljesítő ágazatokba tartozó vállalkozásokra irányul.
Az alulteljesítő piacon az állami támogatás kiváltotta jelentős kapacitásbővülés indokolatlanul torzíthatja a versenyt, mindenekelőtt azért, mert a kapacitásfelesleg létrehozásának vagy fenntartásának eredményeként csökkenhetnek a haszonkulcsok és a versenytársak beruházásai, vagy akár ahhoz is vezethet, hogy a versenytársak kilépnek a piacról.
A piacra lépésben is akadályozhatja a vállalkozásokat.
Így nem hatékony piaci struktúra alakul ki, ami hosszú távon káros a fogyasztókra nézve.
Amennyiben a megcélzott ágazatba tartozó piac növekvő, akkor általában kevésbé kell tartani attól, hogy a támogatás negatívan fogja érinteni a dinamikus ösztönzőket, vagy hogy indokolatlanul gátolja a piaci ki- vagy belépést.
A Bizottság úgy véli, hogy az ilyen torzulások kockázata jelentős azokban az esetekben, amikor a kockázatfinanszírozási célú intézkedés ágazatspecifikus, vagy egyes ágazatokat előnyben részesít másokkal szemben.
Ilyen esetekben a Bizottság a potenciális kereslethez mérten elemzi az adott ágazat termelési kapacitását.
Annak érdekében, hogy a Bizottság ezt az értékelést elvégezhesse, a tagállamnak a bejelentésében jeleznie kell, hogy a kockázatfinanszírozási célú intézkedés ágazatspecifikus-e, vagy előnyben részesít-e egyes ágazatokat másokkal szemben.