HU
L 161/108
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2022.6.16.
minősítési kritériumai alapján azonban olyan kockázati osztályba tartoznak, amelybe a közvetítő a kockázatfinan­ szírozási célú intézkedés hiányában nem fektetne be.
A továbbadási mechanizmusnak megfelelő nyomon követési intézkedéseket, valamint visszakövetelési mechanizmust (53), illetve azzal egyenértékű szerződéses mechanizmust kell magában foglalnia.
107.
Végezetül annak biztosítása érdekében, hogy a kockázatfinanszírozási célú intézkedésbe bevont pénzügyi közvetítők megvalósítsák a vonatkozó célkitűzéseket, a pénzügyi közvetítő befektetési stratégiáját össze kell hangolni az intézkedés célkitűzéseivel.
A kiválasztási eljárás során a pénzügyi közvetítőknek be kell mutatniuk, hogy az általuk javasolt befektetési stratégia hogyan járulhat hozzá a célkitűzések és célok eléréséhez.
Továbbá, a tagállam például megfelelő nyomonkövetési és jelentéstételi mechanizmusokon, valamint az állami befektetők képviselőinek a pénzügyi közvetítő képviseleti testületeiben – mint például a felügyelőbizottságban vagy a tanácsadó testületben – történő képviseletén keresztül biztosítja, hogy a közvetítők befektetési stratégiája mindenkor összhangban legyen az előírt célokkal.
Megfelelő irányítási struktúra útján kell biztosítani, hogy a befektetési stratégia lényegi módosításához szükség legyen a tagállam előzetes hozzájárulására.
Az egyértelműség kedvéért rögzítjük, hogy a tagállam nem vehet részt közvetlenül az egyedi befektetési vagy elidegenítési döntések meghozatalában.
108.
A tagállamoknak a kockázatfinanszírozási célú intézkedésen belül számos pénzügyi eszköz bevezetésére van lehetőségük, így például tőkeinstrumentumok vagy kvázisajáttőke-befektetési instrumentumok, hiteleszközök vagy kezességvállalások nem egyenlő feltételeken alapuló alkalmazására.
Az említett konkrét pénzügyi eszközök értékelése során a Bizottság a 109–121. pontban meghatározott elemeket veszi figyelembe.
a)
Tőkebefektetések
109.
A tőkebefektetési eszközök valamely vállalkozásba történő tőke- vagy kvázisajáttőke-befektetések formáját ölthetik, amelyek során a befektető tulajdon(i részesedés)t vásárol az adott vállalkozásban.
(54)
110.
A tőkeinstrumentumoknak számos olyan aszimmetrikus jellemzőjük lehet, amelyek alapján a befektetők eltérő bánásmódban részesülnek, mivel közülük néhányan nagyobb mértékben viselnek kockázatot és érnek el nyereséget, mint mások.
A magánbefektetők kockázatainak enyhítése érdekében az intézkedés kínálhat felfelé irányuló védelmet (ilyenkor az állami befektető lemond hozama egy részéről) vagy a veszteségek egy részével szembeni védelmet (a magánbefektető veszteségeinek korlátozása), illetve e kettő kombinációját.
111.
A Bizottság megítélése szerint a nyereségnövelés által sokkal inkább összhangba kerülnek az állami és a magánbefektetők érdekei.
Ezzel szemben a veszteségminimalizálás, amely alapján az állami befektető ki lehet téve a gyenge teljesítmény kockázatának, az érdekek összehangoltságának hiányát eredményezheti, valamint azt, hogy a pénzügyi közvetítők vagy a befektetők rosszul választanak.
112.
A Bizottság megítélése szerint a maximalizált hozamokkal (55), vételi opcióval (56) és aszimmetrikus jövedelem-/ készpénzfelosztással (57) rendelkező tőkeinstrumentumok megfelelő ösztönzőknek tekintendők, különösen a kevésbé súlyos piaci hiányosságok esetében.
113.
Azok a nem egyenlő feltételek szerinti veszteségmegosztási jellemzőkkel bíró tőkeinstrumentumok, amelyek meghaladják az általános csoportmentességi rendeletben meghatározott határokat, csak olyan intézkedések esetében lehetnek indokoltak, amelyek az előzetes értékelésben azonosított, például a csúcstechnológiai ágazatokat érintő súlyos piaci hiányosságok vagy más releváns akadályok kezelésére irányulnak, így például a túlnyomórészt az első kereskedelmi értékesítésük előtt álló vagy az igazoló vizsgálati szakaszban lévő induló vállalkozásokat és kkv-kat célzó intézkedések esetében.
A veszteségekkel szembeni túlzott védelem megelőzése érdekében maximalizálni kell az állami befektető első veszteségviselő osztállyal szembeni kitettségét.
(53) A visszakövetelési mechanizmus vagy azzal egyenértékű szerződéses mechanizmus olyan megállapodás, amelynek értelmében a közvetítőnek vissza kell térítenie az államtól kapott azon előnyt, amelyet nem adott át a végső kedvezményezettnek.
(54) A kétségek elkerülése érdekében és az általános csoportmentességi rendelet 21. cikkével összhangban tőkebefektetés és kvázisajáttőkebefektetés esetében a pénzügyi közvetítő összesített tőke-hozzájárulásainak és lejegyzett, de be nem fizetett tőkéjének legfeljebb 30 %-a fordítható likviditáskezelési célra.
(55) Az állami befektető előre meghatározott megtérülési szinten maximalizált hozama: az előre meghatározott megtérülési ráta túllépése esetén minden azt meghaladó hozamot a magánbefektetők között kell szétosztani.
(56) Az állami részesedésre vonatkozó vételi opció: a magánbefektetőknek vételi joguk van az állami befektetés előre meghatározott lehívási áron történő megvásárlására.
(57) Aszimmetrikus jövedelem-/készpénzfelosztás: az állami és a magánbefektetőktől egyenlő feltételek mellett kerül sor készpénz lehívására, a keletkező hozamok azonban aszimmetrikusan kerülnek elosztásra.
A magánbefektetők az előre meghatározott megtérülési szintig nagyobb arányban részesülnek a szétosztható bevételből, mint amennyire a részesedésük alapján arányosan jogosultak lennének.