HU
2022.6.16.
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
L 161/99
45.
A kockázatfinanszírozási célú intézkedéseknek arra kell ösztönözniük a piaci befektetőket, hogy az ilyen ösztönzők hiányában nyújtott finanszírozási szintek felett nyújtsanak finanszírozást az életképes támogatható vállalkozásoknak, vagy vállaljanak több kockázatot, vagy mindkettőre.
A kockázatfinanszírozási célú intézkedés akkor tekinthető ösztönző hatásúnak, ha úgy mozgósít befektetéseket piaci forrásokból, hogy a támogatható vállalkozásoknak nyújtott teljes finanszírozás meghaladja az intézkedés költségvetését.
Ezért a pénzügyi közvetítők és az alapkezelők kiválasztása során központi szerepet kell kapnia a további magánbefektetések mozgósítására vonatkozó képességüknek.
46.
Ha a finanszírozott adósságinstrumentumokat már meglévő hitelek refinanszírozására használják, úgy azok nem tekintendők ösztönző hatásúnak, és az ilyen instrumentumok támogatástartalma nem minősül összeegyez­ tethetőnek ezen iránymutatás értelmében.
47.
Az ösztönző hatás értékelése szoros kapcsolatban áll az állami beavatkozás szükségességének a 3.2.2.
szakaszban tárgyalt értékelésével.
Továbbá az, hogy az intézkedés képes-e magánforrásokat mozgósítani, végső soron attól függ, hogy az intézkedés kialakítása hogyan szolgálja az állami és a magánszférabeli finanszírozás-nyújtók kockázatainak és nyereségének egyensúlyát, ami ahhoz a kérdéshez is szorosan kapcsolódik, hogy a kockázatfi­ nanszírozási célú állami támogatási intézkedés kialakítása megfelelő-e (lásd a 3.2.3.
szakaszt).
Ezért ha megfelelően azonosították az állami beavatkozás szükségességét, és az intézkedés kialakítása megfelelő, feltételezhető az ösztönző hatás megléte.
3.2.
Második feltétel: a kereskedelmi feltételekre gyakorolt, a közös érdekkel ellentétes mértékű hátrányos hatások elkerülése
48.
A Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a Bizottság összeegyeztethetőnek tekintheti az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatást, de csak abban az esetben, ha „az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben”.
49.
A belső piacra gyakorolt negatív hatások értékelése összetett gazdasági és társadalmi értékeléseket foglal magában.
A Bizottság ebben a szakaszban kifejti, hogyan szándékozik e tekintetben gyakorolni mérlegelési jogkörét.
50.
Természeténél fogva minden állami támogatási intézkedés a verseny torzulását eredményezi, és hatással van a tagállamok közötti kereskedelemre.
Annak megállapítása érdekében azonban, hogy a támogatás torzító hatásai a minimumra korlátozódnak-e, a Bizottság ellenőrzi, hogy a támogatás szükséges-e (lásd a 3.2.2.
szakaszt), megfelelő-e (lásd a 3.2.3.
szakaszt) és arányos-e (lásd a 3.2.4.
szakaszt).
A Bizottság annak érdekében, hogy elvégezhesse az említett ellenőrzést, a tagállamoktól a 3.2.1.
szakaszban ismertetett előzetes értékelés formájában bizonyítékot kér be.
51.
A Bizottság ezt követően értékeli a szóban forgó kockázatfinanszírozási támogatás versenyre és kereskedelmi feltételekre gyakorolt negatív hatásait.
Konkrétabban, a kockázatfinanszírozás területén nyújtott támogatás a magánbefektetők kiszorításához vezethet, torzító hatásokat fejthet ki a pénzügyi közvetítők szintjén, konkrét termékpiaci torzulásokat okozhat és delokalizációs hatásokkal járhat.
A Bizottság megvizsgálja a támogatás versenyre és kereskedelemre gyakorolt, említett negatív hatásait és összeveti azokat a támogatás pozitív hatásaival (lásd a 3.2.5.
szakaszt).
Ha a pozitív hatások meghaladják a negatív hatásokat, a Bizottság a támogatást összeegyeztethetőnek tekinti.
52.
Végezetül a Bizottság meggyőződik arról, hogy a támogatás megfelel az átláthatósági követelményeknek (lásd a 3.2.6.
szakaszt).
3.2.1.
Az érintett tagállam által a Bizottságnak benyújtandó előzetes értékelés alapvető elemei
53.
Az állami támogatás csak akkor lehet indokolt, ha olyan lényegi fejlődést tud előidézni, amelyet a piac egymaga nem tud megvalósítani, például azáltal, hogy orvosolja a kockázatfinanszírozás nyújtását vagy a kockázatfinan­ szírozási célú befektetést gátló piaci hiányosságot vagy más releváns akadályt.
54.
Állami támogatásra lehet szükség a kockázatfinanszírozás fokozott rendelkezésre bocsátásához olyan helyzetben, amikor a piac önállóan nem képes hatékony eredmény elérésére, vagy nem megfelelő időben éri el azt.
A Bizottság úgy véli, hogy általános, az induló vállalkozások, a kkv-k vagy a közepes piaci tőkeértékű vállalatok finanszírozási eszközökhöz való hozzáférési lehetőségeit érintő piaci hiányosság nem áll fenn, hanem csupán az induló vállalkozások és kkv-k bizonyos csoportjaihoz vagy a közepes piaci tőkeértékű vállalatok bizonyos típusaihoz kapcsolódó hiányosság tapasztalható, amely különösen az érintett tagállam sajátos gazdasági helyzetétől, valamint a vállalkozások tevékenységi területétől függ (például bizonyos ágazatokban túlbecsültek lehetnek a kockázatok).