HR
16.6.2022.
Službeni list Europske unije
L 161/99
45.
Cilj mjera rizičnog financiranja jest potaknuti tržišne ulagače na financiranje potencijalno održivih prihvatljivih poduzetnika iznad razine financiranja zajamčene bez takvih inicijativa, na preuzimanje dodatnog rizika ili na oboje.
Smatra se da mjera rizičnog financiranja ima učinak poticaja ako se njome mobilizira ulaganja iz tržišnih izvora tako da ukupna sredstva osigurana prihvatljivom poduzetniku premašuju proračun mjere.
Dakle, ključni element pri odabiru financijskih posrednika i upravitelja fondova trebala bi biti njihova sposobnost mobilizacije dodatnog privatnog ulaganja.
46.
Ako se instrumenti financiranog duga koriste za refinanciranje postojećih zajmova, smatra se da nemaju učinak poticaja i nijedan element potpore u takvim instrumentima ne može se smatrati spojivim u skladu s ovim Smjernicama.
47.
Procjena učinka poticaja usko je povezana s procjenom potrebe za intervencijom države, o čemu je bilo riječi u odjeljku 3.2.2.
Nadalje, prikladnost mjere za privlačenje privatnih sredstava u konačnici ovisi o strukturi te mjere kada je riječ o podjeli rizika i nagrada između javnih i privatnih pružatelja sredstava, što je usko povezano i s pitanjem primjerenosti mjere državne potpore za rizično financiranje (vidjeti odjeljak 3.2.3.).
Dakle, ako je potreba za intervencijom države ispravno utvrđena i mjera ima odgovarajući oblik, može se pretpostaviti da je prisutan učinak poticaja.
3.2.
Drugi uvjet: izbjegavanje negativnih učinaka na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu
48.
Člankom 107. stavkom 3. točkom (c) Ugovora Komisiji se dopušta da potpore za olakšavanje razvoja određenih ekonomskih djelatnosti ili određenih gospodarskih područja smatra spojivima, ali samo „ako takve potpore ne utječu negativno na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu”.
49.
Procjena negativnih učinaka na unutarnje tržište uključuje složene gospodarske i socijalne procjene.
Komisija će u ovom odjeljku objasniti kako namjerava iskoristiti svoju diskrecijsku ovlast u tom pogledu.
50.
Po svojoj naravi svaka mjera državne potpore dovodi do narušavanja tržišnog natjecanja i utječe na trgovinu među državama članicama.
Međutim, da bi utvrdila jesu li učinci narušavanja potpore svedeni na najmanju razinu, Komisija će provjeriti je li potpora nužna (vidjeti odjeljak 3.2.2.), primjerena (vidjeti odjeljak 3.2.3.) i razmjerna (vidjeti odjeljak 3.2.4.).
Da bi mogla provesti tu provjeru, Komisija zahtijeva od država članica da dostave dokaze u obliku ex ante procjene kako je opisano u odjeljku 3.2.1.
51.
Komisija će zatim procijeniti negativne učinke predmetne potpore za rizično financiranje u pogledu tržišnog natjecanja i trgovinskih uvjeta.
Točnije, potpora u području rizičnog financiranja može dovesti do istiskivanja privatnih ulagača, može imati negativne učinke na razini financijskih posrednika, uzrokovati određena narušavanja tržišta proizvoda i djelovati na premještanje poduzeća.
Komisija će razmotriti takve negativne učinke potpore na tržišno natjecanje i trgovinu te ih odvagnuti u odnosu na pozitivne učinke potpore (vidjeti odjeljak 3.2.5.).
Ako pozitivni učinci prevladaju, Komisija će potporu smatrati spojivom.
52.
Naposljetku, Komisija će osigurati potporu u skladu sa zahtjevima transparentnosti (vidjeti odjeljak 3.2.6.).
3.2.1.
Osnovni elementi ex ante procjene koju predmetna država članica dostavlja Komisiji
53.
Državna potpora može biti opravdana samo ako može donijeti znatan razvoj koji tržište ne može samo postići, primjerice otklanjanjem tržišnog nedostatka ili druge relevantne prepreke pružanju rizičnog financiranja ili ulaganja.
54.
Državna potpora može biti nužna da bi se povećala dostupnost rizičnog financiranja u situaciji u kojoj tržište samo po sebi ne može postići učinkovit ishod ili ga ne može postići pravovremeno.
Komisija smatra da ne postoji opći tržišni nedostatak u pogledu pristupa financiranju za start-up poduzeća, MSP-ove ili poduzeća srednje tržišne kapitalizacije, nego samo nedostatak povezan s određenim skupinama start-up poduzeća i MSP-ova te s nekim vrstama poduzeća srednje tržišne kapitalizacije, što posebno ovisi o konkretnom gospodarskom kontekstu predmetne države članice i njihovu području poslovanja (npr. u određenim sektorima rizici mogu biti precijenjeni).