16.6.2022
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
L 161/87
riskirahoitussuuntaviivoilla (3) valtiontuen uudistuspaketin (4) yhteydessä.
Vuoden 2014 riskirahoitussuunta­ viivojen voimassaolo päättyy vuoden 2021 lopussa.
Jäsenvaltiot saattavat kuitenkin senkin jälkeen pitää tarpeellisena tarjota riskirahoitustukea, joten ohjeistusta siitä, miten riskirahoitusta voidaan tukea valtiontuki­ sääntöjä kaikilta osin noudattaen, tarvitaan edelleen.
2.
Tältä osin pk-yritykset on ovat jäsenvaltioiden talouksien selkäranka sekä työllisyyden että talouden dynamiikan ja kasvun kannalta, minkä vuoksi ne ovat myös avainasemassa koko unionin talouskehityksessä ja häiriönsie­ tokyvyssä.
Kuten kestävää ja digitaalista Eurooppaa koskevassa pk-yritysstrategiassa (5) todetaan, unionin 25 miljoonaa pk-yritystä työllistävät noin 100 miljoonaa ihmistä, niiden osuus unionin bruttokansantuotteesta (BKT) on yli puolet ja niillä on ratkaiseva rooli lisäarvon luomisessa kaikilla talouden aloilla.
Ne kehittävät innovatiivisia ratkaisuja ilmastonmuutoksen, resurssien tehottoman käytön ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden heikkenemisen kaltaisiin haasteisiin ja auttavat levittämään innovaatioita, jotka tukevat vihreää ja digitaalista siirtymää ja vahvistavat unionin häiriönsietokykyä ja teknologista suvereniteettia.
Voidakseen kasvaa ja nousta täyteen potentiaaliinsa pk-yritykset tarvitsevat kuitenkin rahoitusta.
Tämä pätee erityisesti innovaatiosuuntautuneilla ja riskialttiilla huipputeknologia-aloilla.
Sen vuoksi pk-yritysten toimivat riskirahoitusmarkkinat vaikuttavat ratkaisevasti siihen, että yrittäjät pystyvät saamaan tarvittavaa rahoitusta yrityksensä kehityksen kaikissa vaiheissa.
3.
Kasvunäkymistään huolimatta startup- ja pk-yrityksillä on usein vaikeuksia saada rahoitusta, erityisesti toimintansa alkuvaiheessa (6) ja silloin kun ne tarvitsevat lisää kasvurahoitusta.
Nämä vaikeudet johtuvat pitkälti epäsymmetrisestä informaatiosta: startup- ja pk-yritykset, erityisesti kun ne ovat nuoria tai toimivat uusilla tai huipputeknologian aloilla, eivät usein pysty osoittamaan sijoittajille ja pankeille luottokelpoisuuttaan tai liiketoimintasuunnitelmiensa uskottavuutta.
Tällaisissa olosuhteissa aktiivinen seulonta ja selvitystyö, jota sijoittajat tekevät myöntäessään rahoitusta suuremmille tai vakiintuneemmille yrityksille, ei ehkä ole startup- ja pk-yrityksiin liittyvien transaktioiden tapauksessa kannattava vaihtoehto, koska seulontakustannukset olisivat liian korkeat suhteessa sijoituksen arvoon.
Hankkeensa laadusta, teknologiansa innovatiivisuudesta ja kasvupotenti­ aalistaan riippumatta startup- ja pk-yritykset eivät sen vuoksi todennäköisesti kykene saamaan tarvitsemaansa rahoitusta niin kauan kuin niillä ei ole todistettavaa kokemusta ja riittäviä vakuuksia.
Ongelma voi olla erityisen ilmeinen, kun kyseessä ovat investoinnit innovatiivisiin vihreisiin, kehityksen kärkeä edustaviin, digitaalisiin tai ilmailu- ja avaruusteknologioihin tai yhteiskunnallisten yritysten tuottamiin sosiaalisiin innovaatioihin.
(7) Tämän epäsymmetrisen informaation vuoksi yritysrahoitusmarkkinat eivät aina tarjoa tarvittavaa oman pääoman ehtoista tai velkarahoitusta vasta perustetuille ja mahdollisesti innovatiivisille ja nopeasti kasvaville startup- ja pk-yrityksille.
Tästä johtuva pääomamarkkinoiden toimintapuute estää tarjontaa ja kysyntää kohtaamasta toisiaan kummankin osapuolen kannalta hyväksyttävään hintaan, mikä heikentää pk-yritysten kasvunäkymiä ja haittaa sisämarkkinoiden tuottavuuden kasvua ja unionin talouden häiriönsietokykyä kokonaisuudessaan.
Tietyissä olosuhteissa sama markkinoiden toimintapuute kohdistuu myös pieniin midcap-yrityksiin ja innovatiivisiin midcap-yrityksiin.
4.
Vaikutukset, joita aiheutuu siitä, ettei yritys saa rahoitusta, voivat ulottua kyseistä yksittäistä yritystä laajemmalle erityisesti kasvuun liittyvien ulkoisvaikutusten vuoksi.
Monilla menestyksekkäillä aloilla tapahtuu tuottavuuden kasvua, joka ei ole seurausta siitä, että markkinoilla toimivien yritysten tuottavuus kasvaa, vaan siitä, että tehokkaammat ja teknologisesti kehittyneemmät yritykset kasvavat vähemmän tehokkaiden (tai vanhentuneita tuotteita valmistavien) yritysten kustannuksella.
Lisäksi asianomaiset talouden alat ja koko talous hyötyvät positiivisista ulkoisvaikutuksista, joita liittyy yritysten (organisaatiopääoma) tai työntekijöiden (inhimillinen
(3) Komission tiedonanto Suuntaviivat valtiontuesta riskirahoitussijoitusten edistämiseksi (EUVL C 19, 22.1.2014, s. 4).
(4) Komissio toteutti vuosina 2012–2014 kunnianhimoisen valtiontukiuudistusohjelman, joka perustui kolmeen päätavoitteeseen, lisätietoja komission tiedonannossa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle EU:n valtiontukiuudistuksesta, COM(2012) 209 final, 8.5.2012): a) kestävän, älykkään ja osallistavan kasvun edistäminen kilpailuun perustuvilla sisämarkkinoilla, b) komission ennakkoarvioinnin keskittäminen tapauksiin, joilla on suurin vaikutus sisämarkkinoilla, ja yhteistyön tiivistäminen jäsenvaltioiden kanssa valtiontukisääntöjen täytäntöönpanossa sekä c) sääntöjen yksinkertaistaminen päätöksenteon nopeuttamiseksi.
(5) Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Pk-yritysstrategia kestävää ja digitaalista Eurooppaa varten, COM(2020) 103 final, 10.3.2020.
(6) Ks.
Evaluation support study on the EU rules on State aid for access to finance for SMEs, Euroopan unioni (2020): https://ec.europa.eu/competition/state_aid/modernisation/risk_finance_study.zip.
(7) Tällaisia innovaatioita ovat esimerkiksi yhteiskunnallisten käytänteiden muuttaminen vihreää tai digitaalista siirtymää tukevaan suuntaan, tai tieto- ja viestintätekniikan ammatteihin pääsyn helpottaminen naisten kannalta.