FI
16.6.2022
Euroopan unionin virallinen lehti
L 161/99
45.
Riskirahoitustoimenpiteiden on kannustettava markkinasijoittajia siihen, että ne tarjoavat potentiaalisesti kannattaville tukikelpoisille yrityksille rahoitusta, jonka taso ylittää tason, joka vallitsisi ilman tällaisia kannustimia, tai että ne ottavat ylimääräisen riskin, tai molempiin.
Riskirahoitustoimenpiteellä katsotaan olevan kannustava vaikutus, jos sillä kerätään sijoituksia markkinalähteistä siten, että tukikelpoisille yrityksille tarjottu kokonaisrahoitus ylittää tukitoimenpiteen talousarvion.
Näin ollen keskeisenä lähtökohtana rahoituksen välittäjän ja rahastonhoitajien valinnassa pitäisi olla välittäjän mahdollisuus hankkia ylimääräistä yksityistä rahoitusta.
46.
Jos pitkäaikaisia velkainstrumentteja käytetään olemassa olevien lainojen jälleenrahoittamiseen, niillä ei katsota olevan kannustavaa vaikutusta.
Tällaisiin instrumentteihin mahdollisesti sisältyvää tukea ei voida pitää näiden suuntaviivojen mukaisesti sisämarkkinoille soveltuvana.
47.
Kannustavan vaikutuksen arviointi ja 3.2.2 kohdassa tarkasteltu valtiontuen tarpeen arviointi liittyvät läheisesti toisiinsa.
Toimenpiteen soveltuvuus yksityisiin resursseihin kohdistuvan vipuvaikutuksen aikaansaamiseen riippuu viime kädessä siitä, miten toimenpiteen muodossa on huomioitu riskien ja tuottojen tasapaino julkisen ja yksityisen rahoituksen tarjoajien välillä.
Tämä liittyy myös läheisesti kysymykseen siitä, onko riskirahoitustukitoi­ menpiteen muoto tarkoituksenmukainen (ks. 3.2.3 kohta).
Näin ollen voidaan olettaa, että silloin kun tarve valtion toimenpiteille on määritetty asianmukaisesti ja toimenpiteen muoto on tarkoituksenmukainen, sillä on kannustava vaikutus.
3.2
Toinen edellytys: Kaupankäynnin edellytyksiin kohdistuvat yhteisen edun vastaiset kielteiset vaikutukset vältetään
48.
Perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan komissio voi pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen sisämarkkinoille soveltuvana, mutta vain jos ”tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla”.
49.
Sisämarkkinoihin kohdistuvien kielteisten vaikutusten selvittäminen edellyttää monimutkaisia taloudellisia ja yhteiskunnallisia arviointeja.
Tässä jaksossa komissio selventää, miten se aikoo käyttää harkintavaltaansa tältä osin.
50.
Kaikki valtiontukitoimenpiteet johtavat lähtökohtaisesti kilpailun vääristymiseen ja vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
Selvittääkseen, onko tuen kilpailua vääristävät vaikutukset rajattu välttämättömään, komissio tutkii, onko tuki tarpeellista (ks. 3.2.2 kohta), tarkoituksenmukaista (ks. 3.2.3 kohta) ja oikeasuhteista (ks. 3.2.4 kohta).
Voidakseen varmistaa tämän komissio edellyttää, että jäsenvaltiot toimittavat asiasta näyttöä 3.2.1 kohdassa kuvatun ennakkoarvioinnin muodossa.
51.
Tämän jälkeen komissio arvioi kyseisen riskirahoitustuen kielteisiä vaikutuksia kilpailuun ja kaupankäynnin edellytyksiin.
Riskirahoituksen alalla myönnettävä tuki voi johtaa yksityisten sijoittajien syrjäyttämiseen, vääristää toimintakenttää rahoituksen välittäjien tasolla sekä aiheuttaa erityisiä tuotemarkkinavääristymiä ja sijaintipaikka­ vaikutuksia.
Komissio tarkastelee tuen kielteisiä vaikutuksia kilpailuun ja kauppaan ja vertaa niitä tuen myönteisiin vaikutuksiin (ks. 3.2.5 kohta).
Jos myönteiset vaikutukset ovat kielteisiä vaikutuksia suuremmat, komissio katsoo tuen soveltuvan sisämarkkinoille.
52.
Lopuksi komissio varmistaa, että tuki täyttää sen läpinäkyvyysvaatimukset (ks. 3.2.6 kohta).
3.2.1
Peruselementit ennakkoarvioinnissa, joka jäsenvaltion on toimitettava komissiolle
53.
Valtiontuki voi olla oikeutettua vain, jos sillä voidaan saada aikaan, esimerkiksi korjaamalla markkinoiden toimintapuute tai muu merkityksellinen este riskirahoitukselle tai investoinnille, sellainen olennainen kehitys, jota markkinat eivät pysty itsellään saavuttamaan.
54.
Valtiontuki voi olla tarpeellista riskirahoituksen tarjonnan lisäämiseksi silloin, kun markkinoilla ei muuten pystytä saavuttamaan tehokasta lopputulosta riittävällä aikataululla.
Komissio katsoo, ettei ole olemassa yleistä markkinoiden toimintapuutetta, joka koskisi startup-, pk- tai midcap-yritysten mahdollisuuksia saada rahoitusta, vaan ainoastaan toimintapuutteita, jotka koskevat tiettyjä startup- ja pk-yritysten ryhmiä ja tietyn tyyppisiä midcap-yrityksiä yksittäisissä jäsenvaltioissa vallitsevan taloudellisen toimintaympäristön sekä yritysten toimialan mukaan (esim. joillain aloilla riskit saatetaan yliarvioida).