16.6.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
L 161/87
2006. aasta riskikapitalisuunised, (3) mis asendati seejärel 2014. aasta riskifinantseerimissuunistega (4).
2014. aasta riskifinantseerimissuunised kaotavad kehtivuse 2021. aasta lõpus.
Liikmesriigid võivad aga jätkuvalt pidada vajalikuks anda riskifinantseerimisabi ja endiselt on vajalikud suunised selle kohta, kuidas toetada riskifinantseerimist täies kooskõlas riigiabi eeskirjadega.
2.
Sellega seoses on VKEd nii tööhõive kui ka majanduse dünaamilisuse ja kasvu seisukohalt liikmesriikide majanduse tugisammas ning seetõttu on nad ka liidu majandusarengu ja vastupanuvõime kui terviku jaoks keskse tähtsusega.
Nagu on märgitud VKEde strateegias kestliku ja digitaalse Euroopa kujundamiseks, (5) annavad liidu 25 miljonit VKEd tööd ligikaudu 100 miljonile inimesele, nende arvel on enam kui pool liidu sisemajanduse koguproduktist (SKP) ja nende tegevus annab olulist lisaväärtust igas majandussektoris.
Nad pakuvad uuenduslikke lahendusi sellistele probleemidele nagu kliimamuutused, ebatõhus ressursikasutus ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kadumine ning aitavad sellist innovatsiooni levitada, toetades rohe- ja digipööret ning tugevdades liidu vastupanuvõimet või tehnoloogilist sõltumatust.
Kuid selleks, et kasvada ja oma potentsiaali täielikult ära kasutada, vajavad VKEd rahalisi vahendeid.
See kehtib eelkõige innovatsioonile suunatud, kõrgtehnoloogilistes ja suure riskiga sektorites.
Seepärast on tõhus riskifinantseerimisturg VKEde jaoks äärmiselt oluline, et ettevõtlikel äriühingutel oleks võimalik saada vajalikku rahastust oma arengu igas etapis.
3.
Kasvuväljavaadetest olenemata tekib idufirmadel ja VKEdel rahaliste vahendite saamisel sageli raskusi ning seda eelkõige oma arengu algetapis (6) ja kui neil on vaja täiendavat rahastamist laienemiseks.
Neid raskusi põhjustab peamiselt asümmeetriline teave: idufirmad ja VKEd – eriti kui tegemist on alustava või uues või kõrgtehnoloogilises sektoris tegutseva ettevõttega – ei suuda sageli tõendada investoritele ja pankadele oma krediidivõimelisust või oma äriplaanide usaldusväärsust.
Sellises olukorras ei pruugi seda liiki aktiivne taustakontroll ja uuringud, mida investorid suurematele või kauem tegutsenud äriühingutele rahaliste vahendite andmisel teevad, ennast VKEsid ja idufirmasid hõlmavate tehingute puhul ära tasuda, sest taustakontrolli kulud on investeeringu väärtusega võrreldes liiga suured.
Seetõttu on tõenäoline, et olenemata oma projekti kvaliteedist, tehnoloogia uuenduslikkusest ja kasvupotentsiaalist ei saa idufirmad ja VKEd vajalikke rahalisi vahendeid seni, kuni nende varasema tegevuse kohta ei ole tõendatud andmeid ja neil puudub piisav tagatis.
See probleem võib olla eriti terav seoses investeeringutega uuenduslikku keskkonnahoidlikusse, kõrgtehnoloogilisse, kosmosepõhisesse või digitehnoloogiasse või sotsiaalsesse innovatsiooni, millega tegelevad sotsiaalsed ettevõtjad (7).
Sellise asümmeetrilise teabe tõttu võib juhtuda, et ettevõtjate rahastamise turud ei suuda pakkuda vajalikku omakapitali või laenuraha uutele ning suure innovatsiooni- ja kasvupotentsiaaliga idufirmadele ja VKEdele, mille tulemuseks on jätkuv kapitalituru tõrge, mis ei võimalda pakkumisel vastata nõudlusele mõlemale poolele vastuvõetava hinnaga, ning see mõjutab negatiivselt VKEde kasvuväljavaateid ja kahjustab tootlikkuse suurenemist ühtsel turul ja liidu majanduse üldist vastupanuvõimet.
Teatavatel juhtudel puutuvad väikesed keskmise turukapitalisat­ siooniga ettevõtjad ja innovaatilised keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad kokku samasuguse turutõrkega.
4.
Kui ettevõtja ei saa rahalisi vahendeid, võivad tagajärjed ulatuda sellest konkreetsest äriühingust kaugemale, seda eelkõige kasvule avalduva välismõju tõttu.
Paljudes edukates sektorites ei kasva tootlikkus mitte sellepärast, et turul tegutsevate ettevõtjate tootlikkus suureneb, vaid seetõttu, et tõhusamad ja tehnoloogiliselt arenenumad ettevõtjad kasvavad vähem tõhusate ettevõtjate (või vananenud toodetega ettevõtjate) arvel.
Peale selle saavad asjaomased majandussektorid ja majandus tervikuna kasu kasvule avalduvast positiivsest välismõjust, mis on seotud äriühingute (organisatsiooniline kapital) või töötajate (inimkapital) teadmiste kogunemisega, ning uute toodete
(3) Komisjoni teatis „Suunised riskifinantseerimisinvesteeringute edendamiseks antava riigiabi kohta“ (ELT C 19, 22.1.2014, lk 4).
(4) Aastatel 2012–2014 viis komisjon ellu riigiabi ajakohastamise ambitsioonika programmi, mis lähtus järgmisest kolmest peamisest eesmärgist (üksikasjalikum teave on esitatud komisjoni teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi riigiabi ajakohastamine“ (COM(2012) 209 final, 8. mai 2012): a) edendada jätkusuutlikku, arukat ja kaasavat majanduskasvu konkurentsivõimelisel siseturul; b) keskendada komisjoni eelkontroll nendele juhtumitele, millel on suurim mõju siseturule, tugevdades samal ajal liikmesriikide koostööd riigiabi eeskirjade täitmise tagamisel, ning c) ühtlustada eeskirju eesmärgiga tagada kiirem otsustamine.
(5) Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „VKEde strateegia kestliku ja digitaalse Euroopa kujundamiseks“ (COM(2020) 103 final, 10. märts 2020).
(6) Vt „Evaluation support study on the EU rules on State aid for access to finance for SMEs“ (Hindamist toetav uuring VKEde rahastamisele juurdepääsu käsitlevate ELi riigiabi eeskirjade kohta), Euroopa Liit, 2020, kättesaadav aadressil https://ec.europa.eu/competition/state_aid/modernisation/risk_finance_study.zip.
(7) Selline innovatsioon hõlmab näiteks sotsiaalsete tavade muutmist, et toetada rohe- või digipööret või muuta IKT-karjäär naiste jaoks kättesaadavamaks.