16.6.2022
DA
Den Europæiske Unions Tidende
L 161/87
efterfølgende blev erstattet af retningslinjerne for risikofinansiering fra 2014 (3) som led i moderniseringspakken for statsstøtte (4).
Retningslinjerne for risikofinansiering fra 2014 udløber ved udgangen af 2021.
Medlemsstaterne forventes imidlertid også fremover at se et behov for at yde risikofinansieringsstøtte, og vejledning i, hvordan risikofinansiering støttes i fuld overensstemmelse med statsstøttereglerne, er fortsat nødvendig.
2.
I den forbindelse udgør SMV'er rygraden i medlemsstaternes økonomier med hensyn til såvel beskæftigelse som økonomisk dynamik og vækst og er derfor også centrale for Unionens økonomiske udvikling og modstands­ dygtighed generelt.
Som anerkendt i SMV-strategien for et bæredygtigt og digitalt Europa (5) beskæftiger Unionens 25 mio.
SMV'er ca. 100 mio. mennesker, tegner sig for mere end halvdelen af EU's bruttonationalprodukt (BNP) og spiller en central rolle med hensyn til at skabe merværdi i alle sektorer af økonomien.
De skaber innovative løsninger til håndtering af udfordringer som klimaforandringer, ineffektiv ressourceudnyttelse og tab af social samhørighed, og de bidrager til spredning af disse innovationer til støtte for den grønne og digitale omstilling og til styrkelse af Unionens modstandsdygtighed og teknologiske suverænitet.
SMV'er har imidlertid brug for finansiering for at kunne vokse og frigøre deres fulde potentiale.
Dette gælder især i innovationsorienterede højteknologisektorer med høj risiko.
Derfor er et effektivt marked for risikofinansiering til SMV'er afgørende for, at iværksættervirksomheder kan få adgang til den nødvendige finansiering i alle faser af deres udvikling.
3.
Opstartsvirksomheder og SMV'er har trods deres vækstudsigter ofte problemer med at få adgang til finansiering, navnlig i de tidlige udviklingsfaser (6), og når de har brug for yderligere finansiering for at kunne ekspandere.
Det helt centrale problem i den forbindelse er asymmetrisk information: Opstartsvirksomheder og SMV'er er ofte ude af stand til at dokumentere deres kreditværdighed eller deres forretningsplaners potentiale over for investorer og banker, navnlig når de er unge eller i nye eller højteknologiske sektorer.
I disse tilfælde kan omkostningerne ved den aktive udvælgelses- og undersøgelsesprocedure, som investorer foretager ved ydelse af finansiering til større eller mere etablerede virksomheder, være for høje i forhold til værdien af investeringen i forbindelse med transaktioner, der involverer SMV'er og opstartsvirksomheder.
Derfor kan opstartsvirksomheder og SMV'er uanset deres projekts kvalitet, deres vækstpotentiale og deres teknologis innovative værdi nemt blive nægtet adgang til den nødvendige finansiering, så længe de ikke kan dokumentere resultater og stille tilstrækkelig sikkerhed.
Dette problem kan være særligt udtalt med hensyn til investeringer i innovative grønne, højteknologiske, digitale samt luft- og rumfartsbaserede teknologier eller i sociale innovationer, der drives af sociale iværksættere (7).
Grundet den nævnte asymmetriske information er der risiko for, at finansierings­ markederne ikke stiller den nødvendige egenkapital- eller lånefinansiering til rådighed for opstartsvirksomheder og SMV'er med højt innovationspotentiale og gode vækstudsigter, hvilket skaber et vedvarende kapitalmar­ kedssvigt, hvor udbuds- og efterspørgselssiden ikke kan nå frem til en for begge parter acceptabel pris med negative konsekvenser for SMV'ernes vækstudsigter og en underminering af det indre markeds produktivi­ tetsvækst og EU's økonomis generelle modstandsdygtighed til følge.
Under visse omstændigheder står små midcapselskaber og innovative mid cap-selskaber over for samme markedssvigt.
4.
Når en virksomhed ikke kan opnå finansiering, kan konsekvenserne række ud over den enkelte virksomhed, ikke mindst som følge af væksteksternaliteter.
Mange succesrige sektorer oplever en produktivitetsvækst, fordi de mere effektive og teknologisk avancerede virksomheder vokser på bekostning af de mindre effektive virksomheder (eller virksomheder med forældede produkter), og ikke fordi produktiviteten øges i virksomhederne på markedet.
Desuden nyder de berørte økonomiske sektorer og økonomien som helhed godt af såvel de positive vækstekster­ naliteter, der er forbundet med akkumulering af viden hos virksomheder (organisationskapital) eller arbejdstagere
(3) Meddelelse fra Kommissionen — EU-retningslinjer for statsstøtte til fremme af risikofinansieringsinvesteringer (EUT C 19 af 22.1.2014, s. 4).
(4) Mellem 2012 og 2014 gennemførte Kommissionen et ambitiøst moderniseringsprogram for statsstøtte baseret på tre hovedmål, idet der for yderligere oplysninger henvises til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om modernisering af EU's statsstøttepolitik (COM(2012) 209 final af 8.5.2012): a) at fremme bæredygtig, intelligent og inklusiv vækst i et konkurrencedygtigt indre marked b) at koncentrere Kommissionens forudgående undersøgelser om de sager, som har størst indvirkning på det indre marked, og samtidig styrke samarbejdet mellem medlemsstaterne i forbindelse med håndhævelsen af statsstøttereglerne samt c) at sikre ensartede regler og hurtigere afgørelser.
(5) Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — En SMV-strategi for et bæredygtigt og digitalt Europa (COM(2020) 103 final af 10.3.2020).
(6) Se »Evaluation support study on the EU rules on State aid for access to finance for SMEs«, Den Europæiske Union (2020), tilgængelig online: https://ec.europa.eu/competition/state_aid/modernisation/risk_finance_study.zip.
(7) Sådanne innovationer omfatter f.eks.
ændringer i den sociale praksis til støtte for den grønne eller den digitale omstilling eller forbedring af kvinders adgang til IKT-karrierer.