16.6.2022
CS
Úřední věstník Evropské unie
L 161/87
rizikového financování (3) jako součást balíčku opatření pro modernizaci státní podpory (4).
Platnost pokynů k rizikovému financování z roku 2014 skončí na konci roku 2021.
Členské státy se však mohou i nadále domnívat, že je třeba poskytovat podporu v oblasti rizikového financování, a že pokyny ohledně toho, jak podpořit rizikové financování v plném souladu s pravidly státní podpory, zůstávají potřebné.
2.
V tomto ohledu jsou malé a střední podniky páteří ekonomik členských států, a to jak z hlediska zaměstnanosti, tak z hlediska hospodářské dynamiky a růstu, a jsou proto rovněž ústředním prvkem hospodářského rozvoje a odolnosti Unie jako celku.
Jak je uvedeno ve Strategii pro udržitelnou a digitální Evropu zaměřenou na malé a střední podniky (5), 25 milionů malých a středních podniků v Unii zaměstnává přibližně 100 milionů lidí, představuje více než polovinu hrubého domácího produktu (HDP) Unie a hraje klíčovou úlohu při vytváření přidané hodnoty ve všech odvětvích hospodářství.
Tyto podniky přinášejí inovativní řešení problémů, jako je změna klimatu, neefektivní využívání zdrojů a ztráta sociální soudržnosti, a pomáhají tyto inovace šířit, a tím podporují ekologickou a digitální transformaci a posilují odolnost nebo technologickou suverenitu Unie.
Aby však malé a střední podniky mohly růst a plně rozvinout svůj potenciál, potřebují zdroje financování.
To platí zejména pro odvětví zaměřená na inovace a vyspělé technologie a pro vysoce riziková odvětví.
Proto je pro ně zásadní existence efektivního trhu rizikového financování pro malé a střední podniky, aby měly přístup k nezbytným finančním prostředkům v každé fázi svého rozvoje.
3.
Navzdory svým vyhlídkám na růst se začínající podniky a malé a střední podniky často potýkají s potížemi při získávání přístupu k finančním prostředkům, zejména v raných fázích svého rozvoje (6) a v době, kdy potřebují dodatečné finanční prostředky k expanzi.
Jádrem těchto potíží je problém informační asymetrie: začínající podniky a malé a střední podniky, zvlášť jsou-li nové, nebo působí v nových odvětvích či v odvětvích vyspělých technologií, nejsou často schopny investorům a bankám prokázat svou úvěruschopnost nebo solidnost svých podnikatelských plánů.
Za těchto okolností se nemusí typ aktivního mapování a průzkumu, jež investoři provádějí za účelem poskytnutí financí větším nebo zavedenějším podnikům, v případě transakcí, které se týkají těchto malých a středních podniků a začínajících podniků, vyplatit, protože náklady na mapování jsou v poměru k hodnotě investice příliš vysoké.
Bez ohledu na kvalitu svého projektu, inovativnost svých technologií a růstový potenciál proto tyto začínající podniky a malé a střední podniky pravděpodobně nebudou schopny získat přístup k nezbytným financím, dokud se nebudou moci opřít o prokazatelnou historii a dostatečné zajištění.
Tento problém může být obzvláště výrazný, pokud jde o investice do inovativních zelených, vyspělých, digitálních nebo leteckých a kosmických technologií nebo do sociálních inovací motivovaných sociálními podnikateli (7).
V důsledku uvedené informační asymetrie nemusí být trhy pro financování podnikatelské činnosti schopny poskytovat nově vytvořeným a potenciálně inovativním začínajícím podnikům a malým a středním podnikům s potenciálně vysokým růstem potřebné kapitálové nebo dluhové financování, což vede k přetrvávajícímu selhání kapitálového trhu, jež brání vyrovnávání nabídky a poptávky při ceně přijatelné pro obě strany, což zase negativně ovlivňuje vyhlídky malých a středních podniků na růst a narušuje růst produktivity jednotného trhu a celkovou odolnost hospodářství Unie.
Za určitých okolností se se stejným selháním trhu potýkají i malé podniky se střední tržní kapitalizací a inovativní podniky se střední tržní kapitalizací.
4.
Skutečnost, že se určitému podniku nepodaří získat finanční prostředky, nemá důsledky pouze pro daný konkrétní subjekt, ale její důsledky mohou být dalekosáhlejší, a to zejména kvůli růstovým externalitám.
V mnoha úspěšných odvětvích dochází k růstu produktivity ne proto, že podniky přítomné na trhu vykazují zvýšení produktivity, ale protože efektivnější a technologicky vyspělejší podniky rostou na úkor těch méně efektivních (nebo těch se zastaralými výrobky).
Zúčastněná hospodářská odvětví a hospodářství jako celek navíc těží z pozitivních růstových externalit spojených s akumulací znalostí, které vlastní podniky (organizační kapitál)
(3) Sdělení Komise – Pokyny k státní podpoře investic v rámci rizikového financování (Úř. věst.
C 19, 22.1.2014, s. 4).
(4) V letech 2012 až 2014 provedla Komise ambiciózní program modernizace státní podpory založený na třech hlavních cílech (další podrobnosti viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o modernizaci státní podpory v EU (COM(2012) 209 final, 8.5.2012): a) podpořit na konkurenčním vnitřním trhu udržitelný a inteligentní růst podporující začlenění; b) zaměřit kontrolu ex ante, kterou vykonává Komise, na případy s nejrozsáhlejším dopadem na vnitřní trh a současně zintenzivnit spolupráci s členskými státy při prosazování pravidel státní podpory a c) racionalizovat právní úpravu, aby se urychlily rozhodovací postupy.
(5) Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů „Strategie pro udržitelnou a digitální Evropu zaměřená na malé a střední podniky“ (COM(2020) 103 final, 10.3.2020).
(6) Viz „Evaluation support study on the EU rules on State aid for access to finance for SMEs“ (Podpůrná studie pro hodnocení pravidel EU týkajících se státní podpory přístupu malých a středních podniků k financování), Evropská unie (2020), dostupná on-line: https://ec.europa.eu/competition/state_aid/modernisation/risk_finance_study.zip.
(7) Tyto inovace zahrnují například změnu sociálních postupů na podporu ekologické nebo digitální transformace nebo usnadnění přístupu ke kariéře v oblasti IKT ženám.