CS
L 161/108
Úřední věstník Evropské unie
16.6.2022
zprostředkovatel neinvestoval, nebýt opatření v oblasti rizikového financování.
Mechanismus předávání musí zahrnovat adekvátní opatření pro monitorování a také mechanismus zpětného vyžádání (53) nebo rovnocenný smluvní mechanismus.
107.
Aby bylo zajištěno, že finanční zprostředkovatelé zapojení do opatření v oblasti rizikového financování dosáhnou příslušných cílů, musí být investiční strategie finančního zprostředkovatele sladěna s cíli opatření.
V rámci výběrového řízení musí finanční zprostředkovatelé prokázat, jak jimi navrhovaná investiční strategie může přispět k dosažení záměrů a cílů.
Daný členský stát musí kromě toho zajistit, aby investiční strategie zprostřed­ kovatelů vždy zůstala v souladu s dohodnutými cíli, například prostřednictvím vhodných mechanismů monitorování a předkládání zpráv a účasti zástupců veřejných investorů v zastupitelských orgánech finančních zprostředkovatelů, jako jsou dozorčí rada nebo poradní výbor.
Vhodná řídicí struktura musí zajistit, aby byl pro podstatné změny investiční strategie nutný předchozí souhlas členského státu.
Aby se vyloučily jakékoli pochybnosti, členské státy se nesmějí přímo podílet na jednotlivých rozhodnutích o investicích a o odprodejích.
108.
Členské státy mohou v rámci opatření v oblasti rizikového financování použít řadu finančních nástrojů, například kapitálové a kvazikapitálové investiční nástroje, úvěrové nástroje či záruky, které nesplňují zásadu rovných podmínek.
V bodech 109 až 121 jsou uvedeny prvky, které vezme Komise při posuzování těchto zvláštních finančních nástrojů v úvahu.
a)
Kapitálové investice
109.
Kapitálové investiční nástroje mohou mít podobu kapitálových či kvazikapitálových investic do podniku, kterými si investor kupuje (část) vlastnictví uvedeného podniku.
(54)
110.
Kapitálové nástroje mohou mít různé asymetrické znaky, které zajišťují odlišné zacházení s investory, protože někteří se mohou na rizicích a výnosech podílet ve větší míře než jiní.
Za účelem zmírnění rizik pro soukromé investory může opatření nabízet ochranu na straně výnosů (veřejný investor se vzdá části výnosu), ochranu před částí ztrát (omezení ztrát soukromého investora) nebo kombinaci obojího.
111.
Komise se domnívá, že výnosovými pobídkami jsou zájmy veřejných a soukromých investorů lépe sladěny.
Naopak stanovení horního limitu ztráty, kdy může být veřejný investor vystaven riziku špatné výkonnosti, může vést k nesouladu zájmů a k negativnímu výběru ze strany finančních zprostředkovatelů nebo investorů.
112.
Komise se domnívá, že dobré pobídky nabízejí kapitálové nástroje s výnosovým limitem (55), kupní opcí (56) a asymetrickým rozdělením peněžitého příjmu (57), zvlášť v případech méně závažného selhání trhu.
113.
Kapitálové nástroje, u nichž ztráty nejsou sdíleny za rovných podmínek a které jdou nad rámec limitů stanovených v obecném nařízení o blokových výjimkách, mohou být odůvodněny pouze u opatření, jež řeší závažná selhání trhu, například v technologicky vyspělých odvětvích, nebo jiné významné překážky zjištěné v předběžném posouzení, například u opatření zaměřených převážně na začínající podniky a malé a střední podniky před jejich prvním komerčním prodejem nebo ve fázi ověřování koncepce.
Má-li se zabránit přílišné ochraně před rizikem stanovením horního limitu ztráty, musí být tranše první ztráty, kterou nese veřejný investor, omezena.
(53) Mechanismem zpětného vyžádání nebo rovnocenným smluvním mechanismem se rozumí ujednání, podle něhož musí zprostředkovatel vrátit výhodu, kterou získal od státu a kterou nepřevedl konečnému příjemci, jak bylo požadováno.
(54) Aby se předešlo pochybnostem a v souladu s článkem 21 obecného nařízení o blokových výjimkách nelze u kapitálových a kvazikapi­ tálových investic pro účely řízení likvidity použít více než 30 % z celkového kapitálového vkladu finančního zprostředkovatele a přislíbeného, avšak nesplaceného kapitálu.
(55) Výnosový limit pro veřejného investora s určitou předem vymezenou minimální mírou návratnosti: dojde-li k překročení předem vymezené míry návratnosti, jsou všechny výnosy nad uvedený rámec rozděleny pouze soukromým investorům.
(56) Kupní opce na veřejné podíly: soukromí investoři jsou oprávněni uplatnit kupní opci na odkup veřejného investičního podílu za předem dohodnutou realizační cenu.
(57) Asymetrické rozdělení peněžitého příjmu: hotovost je čerpána od veřejných i soukromých investorů za rovných podmínek, ale případné výnosy jsou sdíleny asymetricky.
Soukromí investoři obdrží větší podíl z rozdělených výnosů, než by měli obdržet v poměru ke své příslušné účasti, až do výše předem vymezené minimální míry návratnosti.