L 161/88
BG
Официален вестник на Европейския съюз
16.6.2022 г.
възползват от положителните външни ефекти за растежа, свързани с натрупването на знания от предприятията (организационен капитал) или от работниците (човешки капитал), както и от въвеждането на нови стоки, под формата на излишък за потребителите и/или предприятията.
Доколкото тези процеси се нарушават от факта, че предприятия с потенциал за успех може да не могат да получат финансиране, последиците в по-широк план по отношение на растежа на производителността вероятно ще бъдат отрицателни.
Ето защо създаването на условия за навлизане на пазара и разрастване на по-широка база от предприятия чрез премахване на излишните пречки пред финансирането може да стимулира растежа.
5.
С оглед на това недостигът на финансиране, който засяга стартиращите предприятия, МСП, малките дружества със средна капитализация и иновационните дружества със средна капитализация, може да бъде основание за държавите членки да приведат в действие публични мерки за помощ, за да улеснят развитието на рисково финансиране на своите национални пазари.
Правилно насочена, държавната помощ, с която се подпомага предоставянето на рисково финансиране, може да бъде ефективно средство за намаляване на установената пазарна неефективност или друга значима пречка пред достъпа до финансиране и да мобилизира частни ресурси.
В настоящия контекст държавите членки могат да се възползват от нея, също и за да насърчат възстановяването от икономическата криза, причинена от пандемията от COVID-19.
6.
Освен че е абсолютно необходим за националните икономики на държавите членки, подобреният достъп до финансиране може да допринесе по положителен начин за някои от основните цели на политиката на Съюза.
Достъпът до финансиране представлява мощен инструмент за подкрепа на Зеления пакт (8) и за подготвяне на Европа за цифровата ера (9), както и за гарантиране на възстановяването от икономическата криза, причинена от пандемията от COVID-19, и за изграждане на един Съюз, който е по-устойчив и на бъдещи кризи.
7.
Екологичният преход е основна цел на Съюза.
Според най-актуалните прогнози (10) за постигането на настоящите цели в областта на климата и енергетиката до 2030 г. може да са необходими допълнителни годишни инвестиции до 417 милиарда евро — предизвикателство, за което от възлово значение ще бъде привличането на значителни частни инвестиции.
За да се насърчи финансирането за устойчиво развитие са необходими правилните сигнали, които да насочват финансовите и капиталовите потоци към екологосъобразни инвестиции.
За тази цел през 2018 г. Комисията постави началото на План за действие за финансиране за устойчив растеж (11), който неотдавна беше последван от нов пакет от мерки за финансиране за устойчив растеж (12).
Един от елементите за насърчаване на екологосъобразното финансиране е подобреното оповестяване на данни за климата и околната среда, така че инвеститорите да бъдат напълно информирани за устойчивостта на своите инвестиции.
В този контекст важна стъпка беше приемането на Регламент (ЕС) 2020/852 на Европейския парламент и на Съвета (13), в който се класифицират екологично устойчивите дейности (често наричан „таксономията на ЕС“).
8.
Що се отнася до цифровия преход, в Съобщението „Цифров компас до 2030 г.“
(14) се подчертава необходимостта от подпомагане на развитието в Съюза на критични цифрови технологии по начин, който насърчава повишаването на неговата производителност и икономическото му развитие в пълно съответствие с неговите обществени ценности и цели.
За постигането тази цел наред със съответните фондове на Съюза и частните инвестиции от решаващо значение са националните разходи на държавите членки, за да се даде възможност за мащабно увеличаване на инвестициите.
(8) Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите: „Европейският зелен пакт“, COM(2019) 640 final, 11.12.2019 г. (9) Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите „Изграждане на цифровото бъдеще на Европа“, COM(2020)67 final, 19.2.2020 г. (10) Предложение за Директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на директива (ЕС) 2018/2001 на Европейския парламент и на Съвета, Регламент (ЕС) 2018/1999 на Европейския парламент и на Съвета и Директива 98/70/ЕО на Европейския парламент и на Съвета по отношение на насърчаването на енергията от възобновяеми източници и за отмяна на Директива (ЕС) 2015/652 на Съвета, COM(2021)557 final, 14.7.2021 г. (11) Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет, Съвета, Европейската централна банка, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите „План за действие: Финансиране за устойчив растеж“, COM(2018)97 final, 8.3.2018 г. (12) Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите „Таксономия на ЕС, отчитане на предприятията във връзка с устойчивостта, предпочитания по отношение на устойчивостта и доверителни задължения: Насочване на финансирането към Европейския зелен пакт“, COM(2021)188 final, 21.4.2021 г. (13) Регламент (ЕС) 2020/852 на Европейския парламент и на Съвета от 18 юни 2020 г. за създаване на рамка за улесняване на устойчивите инвестиции и за изменение на Регламент (ЕС) 2019/2088 (ОВ L 198, 22.6.2020 г., стp. 13).
(14) Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет, Съвета, Европейската централна банка, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите „Цифров компас до 2030 г.: Европейският път за цифровото десетилетие“, COM(2021) 118 final, 9.3.2021 г.