16.6.2022 г.
BG
Официален вестник на Европейския съюз
L 161/87
впоследствие бяха заменени с Насоките за рисково финансиране от 2014 г. (3) като част от пакета от мерки за модернизиране на държавната помощ (4).
Срокът на действие на Насоките за рисково финансиране от 2014 г. ще изтече в края на 2021 г.
Въпреки това държавите членки може да продължат да виждат необходимост от предоставяне на помощ за рисково финансиране и все още са необходими насоки за това как да се подпомага рисково финансиране при пълно спазване на правилата за държавната помощ.
2.
В това отношение МСП са гръбнака на икономиките на държавите членки както по отношение на заетостта, така и по отношение на икономическата динамика и растежа, и поради това са от основно значение и за икономическото развитие и устойчивостта на Съюза като цяло.
Както се признава в Стратегията за МСП за устойчива и цифрова Европа (5), 25-те милиона МСП в Съюза осигуряват работа на около 100 милиона души, допринасят за повече от половината от брутния вътрешен продукт (БВП) на Съюза и играят ключова роля за добавянето на стойност във всеки сектор на икономиката.
Те предлагат новаторски решения за справяне с предизвикателства като изменението на климата, неефективното използване на ресурсите и загубата на социално сближаване и спомагат за разпространението на тези иновации в подкрепа на екологичния и цифровия преход, както и за укрепване на устойчивостта или технологичния суверенитет на Съюза.
За да могат да се разрастват и да разгърнат пълния си потенциал обаче, МСП се нуждаят от финансиране.
Това важи особено за високотехнологичните високорискови сектори, ориентирани към иновациите.
Ето защо е от решаващо значение да съществува ефективен пазар за рисково финансиране за МСП, така че предприятията да могат да получават достъп до необходимото финансиране на всеки един етап от своето развитие.
3.
Въпреки перспективите си за растеж стартиращите предприятия и МСП често срещат трудности при получаването на достъп до финансиране, особено в началните етапи от своето развитие (6) и когато се нуждаят от допълнително финансиране, за да се разрастват.
В основата на тези трудности е проблемът, свързан с асиметричната информация: стартиращите предприятия и МСП, особено когато са в ранен етап от своето развитие или развиват дейност в нови или високотехнологични сектори, често не могат да докажат пред инвеститорите и банките своята кредитоспособност или стабилността на своите бизнес планове.
При тези обстоятелства за операциите, в които участват МСП и стартиращи предприятия, активният скрининг и проучването, които инвеститорите предприемат, когато предоставят финансиране на по-големи или по-опитни предприятия, вероятно не биха си заслужавали усилията, защото разходите за скрининг са прекалено големи спрямо стойността на инвестицията.
Затова, независимо от качеството на техния проект, иновативния характер на техните технологии и потенциала им за растеж, стартиращите предприятия и МСП вероятно няма да могат да получат достъп до финансирането, от което се нуждаят, докато нямат доказан положителен опит и достатъчно обезпечение.
Този проблем може да бъде особено остър по отношение на инвестициите в иновационни екологични, високотехнологични, цифрови или авиокосмически технологии или в инвестициите в социални иновации, зад които стоят социални предприемачи (7).
В резултат на тази асиметрична информация пазарите за финансиране на предприятия може да не предоставят необходимото капиталово или дългово финансиране на новосъздадени и потенциално иновативни стартиращи предприятия и МСП с голям потенциал за растеж, което води до постоянна неефективност на капиталовия пазар, поради която предлагането не може да отговори на търсенето на приемлива и за двете страни цена, а това оказва отрицателно въздействие върху перспективите за растеж на МСП и подкопава растежа на производителността на единния пазар и цялостната устойчивост на икономиката на Съюза.
При определени обстоятелства малките дружества със средна капитализация и иновативните дружества със средна капитализация са изправени пред една и съща пазарна неефективност.
4.
Неполучаването на финансиране от дадено предприятие може да има последствия не само за този единичен субект, по-специално поради външни фактори, свързани с растежа.
Много успешни сектори регистрират растеж на производителността не защото присъстващите на пазара предприятия повишават производителността си, а защото по-ефективните и технологично напреднали предприятия постигат растеж за сметка на по-малко ефективните (или на тези с остарели продукти).
Освен това участващите икономически сектори и икономиката като цяло се
(3) Съобщение на Комисията — Насоки относно държавните помощи за насърчаване на инвестициите в рисково финансиране (ОВ C19, 22.1.2014 г., стр. 4).
(4) Между 2012 и 2014 г. Комисията изпълни амбициозна програма за модернизиране на държавната помощ, основана на три основни цели (за повече подробности вж.
Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно модернизирането на държавната помощ на ЕС, COM (2012)209 final от 8 май 2012 г.): a) насърчаване на устойчивия, интелигентен и приобщаващ растеж в рамките на конкурентен вътрешен пазар; б) насочване на извършвания от Комисията предварителен контрол към случаите с най-голямо въздействие върху вътрешния пазар, като същевременно се задълбочи сътрудничеството с държавите членки при прилагането на правилата за държавната помощ; както и в) опростяване на правилата с цел да се ускори процесът на вземане на решения.
(5) Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите „Стратегия за мястото на МСП в устойчива и цифрова Европа”, COM(2020)103 final, 10.3.2020 г. (6) Вж. „Evaluation support study on the EU rules on State aid for access to finance for SMEs“ (Доклад от проучването в подкрепа на оценката на правилата на ЕС за държавните помощи за достъп до финансиране за МСП), Европейски съюз (2020 г.), достъпен на следния адрес: https://ec.europa.eu/competition/state_aid/modernisation/risk_finance_study.zip.
(7) Тези иновации включват например промяна на социалните практики в подкрепа на екологичния или цифровия преход или повишаване на достъпността на жените до професиите в областта на ИКТ.