HU
2022.6.9.
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
L 156/101
9.2.
A valamely részes fél területén fermentációval előállított, a 29. (kivéve: 2905.43–2905.44), 30., 32., 33. (kivéve: 3302.10, 3301), 34., 35. (kivéve: 35.01, 3502.11–3502.19, 3502.20, 35.05), 36., 37., 38. (kivéve: 3809.10, 38.23, 3824.60, 38.26) és 39. (kivéve: 39.16–39.26) árucsoportba tartozó termékek az adott részes fél területéről származónak tekintendők. »Fermentáció«: olyan biotechnológiai eljárás, amely során emberi, állati vagy növényi sejtek, baktériumok, élesztők, gombák vagy enzimek használatával a 29–39.
árucsoportba tartozó termékeket állítanak elő. 9.3.
A 4. cikk (1) bekezdése értelmében a 28., 29. (kivéve: 2905.43–2905.44), 30., 32., 33. (kivéve: 3302.10, 3301), 34., 35. (kivéve: 35.01, 3502.11–3502.19, 3502.20, 35.05), 36., 37., 38. (kivéve: 3809.10, 38.23, 3824.60, 38.26) és 39. (kivéve: 39.16–39.26) árucsoportba tartozó termékek esetében a következő feldolgozási műveletek tekinthetők elégségesnek: –
Kémiai reakció: A »kémiai reakció« olyan – többek között biokémiai – folyamat, amely új szerkezetű molekulát eredményez a molekulákon belüli kötések megszakadása és újak kialakulása révén, illetve azáltal, hogy megváltozik a molekula atomjainak térbeli elrendeződése.
A kémiai reakciók a »CAS-szám« megváltoztatásával is jelölhetők.
A származás tekintetében a következő folyamatokat nem kell figyelembe venni: (a) vízben vagy egyéb oldószerben való feloldás; (b) oldószerek kivonása, beleértve az oldószerként alkalmazott vizet is; vagy (c) kristályvíz hozzáadása vagy eltávolítása.
A fenti definíció szerinti kémiai reakció származást megalapozó folyamatnak tekintendő.
–
Elegyek és keverékek: Az anyagok szándékos és arányos irányított elegyítését vagy keverését (beleértve a diszperziót) – az oldószerek hozzáadásának kivételével – előre meghatározott előírásoknak való megfelelés céljából olyan, az alapanyagoktól különböző áru előállítása érdekében, amely a rendeltetése vagy a felhasználása szempontjából lényeges, jó fizikai vagy kémiai jellemzőkkel rendelkezik, származást megalapozó folyamatnak kell tekinteni.
–
Tisztítás: A tisztítás származást megalapozó folyamatnak tekintendő, feltéve, hogy az az egyik vagy mindkét részes fél területén megy végbe, és eredményeképpen az alábbi kritériumok egyike teljesül: (a) az áru tisztítása az áruban lévő szennyeződések legalább 80 %-át megszünteti; vagy (b) a szennyező anyagok mennyiségének csökkentése vagy kivonása az árut a következő felhasználások közül egyre vagy többre alkalmassá teszi: (i)
gyógyszeripari, orvosi, kozmetikai, állatgyógyászati vagy élelmiszer-minőségű anyagként való felhasználás;
(ii)
analitikai, diagnosztikai vagy laboratóriumi felhasználásra szánt vegyipari termékek és reagensek;
(iii) a mikroelektronikában való felhasználásra szánt elemek és alkotórészek; (iv) egyedi optikai felhasználás; (v)
biotechnikai felhasználás (pl. sejttenyésztéshez, géntechnológiában vagy katalizátorként);
(vi) elválasztási eljárásokhoz használt vivőközegek; vagy (vii) nukleáris minőségű felhasználás.
–
A részecskeméret változtatása: Az áru részecskeméretének olyan – nem egyszerű zúzás vagy préselés útján végzett – szándékos és ellenőrzött átalakítása, amely meghatározott szemcseméret, meghatározott részecskeméreteloszlás vagy meghatározott felület létrehozása révén az árunak a rendeltetése szempontjából lényeges és az alapanyagétól eltérő fizikai vagy kémiai jellemzőket biztosít, származást megalapozó eljárásnak tekintendő.
–
Szabványos anyagok: A szabványos anyagok (beleértve a mérőoldatokat) olyan analitikai, kalibrálási vagy referenciálási használatra alkalmas készítmények, amelyek a gyártó által hitelesített pontos tisztasággal vagy arányokkal rendelkeznek.
A szabványos anyagok gyártása származást megalapozó eljárásnak tekintendő.
–
Izomer elkülönítése: Az izomerek elkülönítése vagy elválasztása izomerek keverékéből származást megalapozó eljárásnak tekintendő.