3.6.2022
SV
Europeiska unionens officiella tidning
L 152/47
(8)
Även om målen i förordning (EU) nr 347/2013 i stort sett fortfarande är giltiga, återspeglar den nuvarande ramen för de transeuropeiska energinäten ännu inte fullt ut de förväntade förändringar av energisystemet som kommer att bli följden av den nya politiska situationen och i synnerhet unionens uppgraderade energi- och klimatmål för 2030 och klimatneutralitetsmålet för 2050 inom ramen för den europeiska gröna given.
Därför måste bland annat både målen för begränsning av klimatförändringarna och klimatanpassningsmålen framgå på lämpligt sätt av den reviderade ramen för de transeuropeiska energinäten.
Utöver den nya politiska situationen och de nya politiska målen har den tekniska utvecklingen gått snabbt under det senaste årtiondet.
Denna utveckling bör beaktas i de energiinfrastruktur­ kategorier som omfattas av den här förordningen, urvalskriterierna för projekt av gemensamt intresse samt de prioriterade korridorerna och områdena.
Samtidigt bör bestämmelserna i den här förordningen inte påverka en medlemsstats rätt att bestämma villkoren för utnyttjandet av sina energiresurser, dess val mellan olika energikällor eller energiförsörjningens allmänna struktur, i enlighet med artikel 194 i EUF-fördraget.
(9)
Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/73/EG (9) och (EU) 2019/944 (10) föreskriver en inre marknad för energi.
Även om det har gjorts mycket stora framsteg när det gäller fullbordandet av denna marknad finns det fortfarande utrymme för förbättringar genom ett bättre utnyttjande av befintlig energiinfrastruktur, integrering av de ökande mängderna förnybar energi, och systemintegrering.
(10)
Unionens energiinfrastruktur bör uppgraderas för att förebygga tekniska fel och för att öka resiliensen mot sådana fel, samt mot naturliga eller av människan orsakade katastrofer, negativa konsekvenser av klimatförändringar och hot mot infrastrukturens säkerhet, särskilt när det gäller europeisk kritisk infrastruktur enligt rådets direktiv 2008/114/EG (11).
(11)
Unionens energiinfrastruktur bör vara resilient mot de oundvikliga effekter som klimatförändringarna förväntas skapa i Europa trots begränsningsinsatserna.
Att stärka insatserna för anpassning till och begränsning av klimatförändringar, uppbyggnad av resiliens, katastrofförebyggande och beredskap är således mycket viktigt.
(12)
Vid utvecklingen av den transeuropeiska energiinfrastrukturen bör man beakta om det går att anpassa befintlig infrastruktur och utrustning, när detta framstår som tekniskt möjligt och som det effektivaste tillvägagångssättet.
(13)
Försörjningstryggheten, som är en av de viktigaste drivkrafterna bakom antagandet av förordning (EU) nr 347/2013, har förbättrats avsevärt genom projekt av gemensamt intresse.
Dessutom förväntar sig kommissionen i sin konsekvensbedömning som åtföljer kommissionens meddelande av den 17 september 2020 med titeln Höjning av Europas klimatambition för 2030 – Investering i en klimatneutral framtid till förmån för våra medborgare att förbrukningen av naturgas ska minska kraftigt, eftersom en fortsatt oförändrad förbrukning inte är förenlig med koldioxid­ neutralitet.
Å andra sidan förväntas förbrukningen av biogas, förnybar och koldioxidsnål vätgas och syntetiska gasformiga bränslen komma att öka avsevärt fram till 2050.
Gasinfrastrukturen är nu bättre ansluten och försörjningsresiliensen har förbättrats avsevärt sedan 2013.
Planeringen av energiinfrastrukturen bör återspegla detta föränderliga gaslandskap.
Alla medlemsstater är dock ännu inte tillräckligt anslutna till det europeiska gasnätet och framför allt medlemsstater som är öar står fortfarande inför stora utmaningar när det gäller försörjningstrygghet och energiisolering.
Även om 78 % av de gasprojekt som är projekt av gemensamt intresse förväntas vara i drift senast vid utgången av 2025 upplever ett antal av dem avsevärda förseningar, bland annat på grund av tillståndsproblem.
Den här förordningen bör därför inte ha negativ påverkan på projekt av gemensamt intresse som ännu inte slutförts den dag då förordningen träder i kraft.
Projekt av gemensamt intresse som tagits med i den femte unionsförteckningen över projekt av gemensamt intresse, vilken upprättats enligt förordning (EU) nr 347/2013, och för vilka den behöriga myndigheten gått med på att pröva ansökan, bör därför få ha kvar sina tillståndsenliga rättigheter och skyldigheter under fyra år efter dagen för den här förordningens ikraftträdande.
(9) Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/73/EG av den 13 juli 2009 om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas och om upphävande av direktiv 2003/55/EG (EUT L 211, 14.8.2009, s. 94).
(10) Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/944 av den 5 juni 2019 om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om upphävande av direktiv 2012/27/EU (EUT L 158, 14.6.2019, s. 125).
(11) Rådets direktiv 2008/114/EG av den 8 december 2008 om identifiering av, och klassificering som, europeisk kritisk infrastruktur och bedömning av behovet att stärka skyddet av denna (EUT L 345, 23.12.2008, s. 75).