L 152/50
SL
Uradni list Evropske unije
3.6.2022
prednost usklajenemu celostnemu pristopu, ki bi zagotavljal trajnostni razvoj integriranih priobalnih omrežij v skladu z možnostmi za izkoriščanje priobalnih obnovljivih virov energije v vsakem morskem bazenu, varstvom okolja in drugimi vrstami uporabe morja.
Obstajati bi moral pristop, ki bi temeljil na prostovoljnem sodelovanju med državami članicami.
Države članice bi morale biti še naprej odgovorne za odobritev projektov skupnega interesa, ki se nanašajo na njihovo ozemlje, ter povezane stroške.
(23)
Zadevne države članice bi morale imeti možnost, da ocenijo koristi in stroške prednostnih koridorjev priobalnih omrežij za energijo iz obnovljivih virov in opravijo predhodno analizo delitve stroškov na ravni prednostnih koridorjev priobalnih omrežij ter s tem ustvarijo podlago za skupne politične zaveze za razvoj priobalne energije iz obnovljivih virov.
Komisija bi morala skupaj z državami članicami in zadevnimi operaterji prenosnih sistemov ter nacionalnimi regulativnimi organi pripraviti navodila za posebne stroške in koristi in delitev stroškov za izvedbo načrtov za razvoj integriranega priobalnega omrežja, ki bi morala državam članicam omogočiti pripravo ustrezne ocene.
(24)
Postopek desetletnega razvojnega načrta omrežja za celotno Unijo kot podlaga za določanje projektov skupnega interesa v kategorijah električne energije in plina se je izkazal za učinkovitega.
Čeprav imajo Evropska mreža sistemskih operaterjev prenosnega omrežja za električno energijo (v nadaljnjem besedilu: ENTSO za električno energijo), Evropska mreža sistemskih operaterjev prenosnega omrežja za plin (v nadaljnjem besedilu: ENTSO za plin) ter operaterji prenosnih sistemov v tem postopku pomembno vlogo, je potrebno več pregleda, zlasti glede opredeljevanja scenarijev za prihodnost, ugotavljanja dolgoročnih vrzeli in ozkih grl v infrastrukturi ter ocenjevanja posameznih projektov, da bi okrepili zaupanje v ta postopek.
Zato bi morali zaradi potrebe po neodvisni potrditvi Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev (v nadaljnjem besedilu: Agencija) in Komisija imeti večjo vlogo v tem postopku, vključno v postopku priprave desetletnih razvojnih načrtov omrežja za celotno Unijo na podlagi uredb (ES) št.
715/2009 (14) in (EU) 2019/943 (15) Evropskega parlamenta in Sveta.
Postopek desetletnega razvojnega načrta omrežja za celotno Unijo bi moral temeljiti na objektivnem, znanstveno utemeljenem prispevku neodvisnega znanstvenega organa, kot je Evropski znanstveni svetovalni odbor za podnebne spremembe, in bi ga bilo treba čim učinkoviteje organizirati.
(25)
ENTSO za električno energijo in ENTSO za plin bi morala pri izvajanju svojih nalog pred sprejetjem desetletnih razvojnih načrtov omrežja za celotno Unijo opraviti obsežen postopek posvetovanja z vsemi ustreznimi deležniki.
Posvetovanja bi morala biti odprta in pregledna ter organizirana pravočasno, da bi deležniki lahko izrazili svoja stališča pri pripravi ključnih faz desetletnih razvojnih načrtov omrežja za celotno Unijo, na primer pri razvoju scenarijev, opredelitvi infrastrukturnih vrzeli in pri metodologiji za analizo stroškov in koristi za oceno projektov.
ENTSO za električno energijo in ENTSO za plin bi morala ustrezno upoštevati prispevke deležnikov med posvetovanji in obrazložiti, kako sta jih upoštevala.
(26)
V skladu s sklepi foruma za energetsko infrastrukturo iz leta 2020 je treba zagotoviti, da se vsi zadevni sektorji, kot so plin, električna energija in promet, obravnavajo celostno v postopkih načrtovanja za vso kopensko in priobalno infrastrukturo za prenos in distribucijo.
Da bi upoštevali Pariški sporazum in dosegli podnebne cilje Unije za leto 2030 in cilje glede razvoja priobalne energije do leta 2040 ter njen cilj podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050, bi se moral okvir vseevropskih energetskih omrežij zanašati na pametnejši, bolj povezan, dolgoročni in optimiziran „sistem skupne energije“, in sicer z vzpostavitvijo okvira, ki bi omogočal obsežnejše usklajevanje pri načrtovanju infrastrukture med različnimi sektorji ter ustvarjal priložnosti za optimalno vključevanje različnih rešitev povezovanja, ki vključujejo različne elemente omrežja med različnimi infrastrukturami.
To bi bilo treba zagotoviti z razvijanjem postopno povezanega modela, ki bi omogočal skladnost med metodologijami za posamezne sektorje na podlagi skupnih predpostavk in bi odražal medsebojne odvisnosti.
(14) Uredba (ES) št.
715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina in razveljavitvi Uredbe (ES) št.
1775/2005 (UL L 211, 14.8.2009, str. 36).
(15) Uredba (EU) 2019/943 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o notranjem trgu električne energije (UL L 158, 14.6.2019, str. 54).