3.6.2022
SL
Uradni list Evropske unije
L 152/47
(8)
Cilji Uredbe (EU) št.
347/2013 so sicer še vedno v veliki meri veljavni, vendar v sedanjem okviru vseevropskih energetskih omrežij še niso v celoti upoštevane pričakovane spremembe energetskega sistema, ki jih bodo prinesle nove politične razmere, zlasti pa posodobljeni energetski in podnebni cilji Unije za leto 2030 ter cilj podnebne nevtralnosti do leta 2050 na podlagi evropskega zelenega dogovora.
Zato se morajo med drugimi vidiki, tako cilji blaženja podnebnih sprememb kot cilji prilagajanja podnebnim spremembam, ustrezno odražati v revidiranem okviru vseevropskih energetskih omrežij.
Poleg novih političnih razmer in ciljev se je v preteklem desetletju močno pospešil tehnološki razvoj.
Ta razvoj bi bilo treba upoštevati pri kategorijah energetske infrastrukture, ki jih zajema ta uredba, merilih za izbiro projektov skupnega interesa, kot tudi prednostnih koridorjih in območjih.
Določbe iz te uredbe ne bi smele vplivati na pravico držav članic, da določijo pogoje za izkoriščanje svojih energetskih virov, na izbiro med različnimi viri energije in na splošno strukturo njihove oskrbe z energijo, v skladu s členom 194 PDEU.
(9)
Notranji energetski trg je določen v direktivah 2009/73/ES (9) in (EU) 2019/944 (10) Evropskega parlamenta in Sveta.
Pri dokončni vzpostavitvi tega trga je bil sicer dosežen zelo velik napredek, vendar ga je mogoče še izboljšati z boljšo uporabo obstoječe energetske infrastrukture, vključitvijo vse večjih količin energije iz obnovljivih virov in povezovanjem sistema.
(10)
Energetsko infrastrukturo Unije bi bilo treba nadgraditi, da bi se preprečile tehnične okvare in povečala odpornost na takšne okvare, naravne nesreče ali nesreče, ki jih povzroči človek, škodljive učinke podnebnih sprememb ter ogrožanje njene varnosti, zlasti v zvezi z evropsko kritično infrastrukturo na podlagi Direktive Sveta 2008/114/ES (11).
(11)
Energetska infrastruktura Unije bi morala biti odporna na neizogibne učinke podnebnih sprememb, ki naj bi nastali v Evropi kljub prizadevanjem za ublažitev.
Krepitev prizadevanj za prilagajanje na podnebne spremembe, blaženje njihovih posledic, izgradnja odpornosti, preprečevanje naravnih nesreč in pripravljenost nanje so zato bistvenega pomena.
(12)
Pri razvoju vseevropske energetske infrastrukture bi bilo treba upoštevati možnost spremembe namena obstoječe infrastrukture in opreme, kadar je to tehnično izvedljivo in najučinkovitejše.
(13)
S projekti skupnega interesa se je občutno izboljšala zanesljivost oskrbe, ki je bila glavni razlog za sprejetje Uredbe (EU) št.
347/2013.
Poleg tega je po oceni učinka, ki jo je opravila Komisija in ki je priložena sporočilu Komisije z dne 17. septembra 2020 z naslovom „Krepitev evropskih podnebnih ambicij do leta 2030 – Vlaganje v podnebno nevtralno prihodnost v korist naših državljanov“ pričakovati, da bo poraba zemeljskega plina občutno upadla, ker njegova nezmanjšana uporaba ni združljiva z ogljično nevtralnostjo.
Po drugi strani se pričakuje, da bo v obdobju do leta 2050 občutno narasla poraba bioplina, obnovljivega in nizkoogljičnega vodika ter sintetičnih plinskih goriv.
Plinska infrastruktura je zdaj bolje povezana in odpornost oskrbe se je od leta 2013 bistveno izboljšala.
Načrtovanje energetske infrastrukture bi moralo odražati te spremembe na področju plina.
Vendar vse države članice še niso v zadostni meri priključene na evropsko plinsko omrežje, zlasti otoške države članice se še vedno soočajo z velikimi izzivi, ki so povezani z zanesljivostjo oskrbe in energetsko osamitvijo.
Čeprav naj bi se 78 % plinskih projektov skupnega interesa začelo izvajati do konca leta 2025, prihaja pri številnih projektih do znatnih zamud, tudi zaradi težav pri pridobivanju dovoljenj.
Ta uredba zato ne bi smela negativno vplivati na projekte skupnega interesa, ki še ne bodo dokončani na datum začetka njene veljavnosti.
Zato bi morali projekti skupnega interesa, ki so bili vključeni na peti seznam projektov skupnega interesa Unije, pripravljen na podlagi Uredbe (EU) št.
347/2013, za katere je pristojni organ sprejel vlogo v pregled, imeti možnost ohraniti svoje pravice in obveznosti glede dovoljenj za obdobje štirih let po datumu začetka veljavnosti te uredbe.
(9) Direktiva 2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom in o razveljavitvi Direktive 2003/55/ES (UL L 211, 14.8.2009, str. 94).
(10) Direktiva (EU) 2019/944 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o skupnih pravilih notranjega trga električne energije in spremembi Direktive 2012/27/EU (UL L 158, 14.6.2019, str. 125).
(11) Direktiva Sveta 2008/114/ES z dne 8. decembra 2008 o ugotavljanju in določanju evropske kritične infrastrukture ter o oceni potrebe po izboljšanju njene zaščite (UL L 345, 23.12.2008, str. 75).