L 152/46
SL
Uradni list Evropske unije
3.6.2022
to, da se dvig temperature omeji na 1,5 °C v primerjavi s predindustrijskim obdobjem, in poudarjeno je, da se je pomembno prilagoditi škodljivim učinkom podnebnih sprememb ter uskladiti finančne tokove z usmeritvijo v nizke emisije toplogrednih plinov in razvoj, odporen proti podnebnim spremembam.
Evropski svet je 12. decembra 2019 podprl cilj uresničitve podnebno nevtralne Evropske unije do leta 2050 v skladu s cilji Pariškega sporazuma.
(4)
Uredba (EU) št.
347/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6) določa smernice za pravočasen razvoj in interoperabilnost prednostnih koridorjev in območij vseevropske energetske infrastrukture za izpolnitev ciljev energetske politike Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), kar zagotavlja delovanje notranjega energetskega trga, zanesljivost oskrbe in konkurenčne energetske trge v Uniji, spodbuja energijsko učinkovitost, ohranjanje energije ter razvoj novih in obnovljivih virov energije ter spodbuja povezovanje energetskih omrežij.
Uredba (EU) št.
347/2013 vzpostavlja okvir, v katerem države članice in ustrezni deležniki sodelujejo na regionalni ravni pri razvoju bolje povezanih energetskih omrežij, da bi povezale regije, ki so trenutno ločene od evropskih energetskih trgov, okrepile sedanje ter spodbujale nove čezmejne povezave in pripomogle k vključevanju energije iz obnovljivih virov.
Z uresničevanjem teh ciljev Uredba (EU) št.
347/2013 prispeva k pametni, trajnostni in vključujoči rasti ter prinaša koristi v zvezi s konkurenčnostjo ter ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo za celotno Unijo.
(5)
Ocena Uredbe (EU) št.
347/2013 je jasno pokazala, da je okvir učinkovito izboljšal povezovanje omrežij držav članic, spodbudil trgovanje z energijo in tako prispeval h konkurenčnosti Unije.
Projekti skupnega interesa na področju električne energije in plina so močno prispevali k zanesljivosti oskrbe.
Plinska infrastruktura je zdaj bolje povezana in odpornost oskrbe se je od leta 2013 bistveno izboljšala.
Regionalno sodelovanje v regionalnih skupinah in prek čezmejne razporeditve stroškov je pomemben dejavnik, ki omogoča izvajanje projektov.
Toda v številnih primerih čezmejna porazdelitev stroškov ni pripeljala do zmanjšanja finančne vrzeli projektov, kot je bilo predvideno.
Večina postopkov izdaje dovoljenj se je sicer skrajšala, vendar postopek v nekaterih primerih še vedno traja dolgo.
Pomemben dejavnik je bila finančna pomoč iz Instrumenta za povezovanje Evrope, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št.
1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (7), saj so nepovratna sredstva za študije pomagala pri zmanjševanju tveganj v projektih na zgodnjih razvojnih stopnjah, nepovratna sredstva za dela pa so v projektih pomagala pri odpravljanju ključnih ozkih grl, ki jih ni bilo mogoče v zadostni meri odpraviti s tržnim financiranjem.
(6)
Evropski parlament je v resoluciji z dne 10. julija 2020 o spremembi smernic za vseevropsko energetsko infrastrukturo (8) pozval k reviziji Uredbe (EU) št.
347/2013, pri čemer so bili upoštevani zlasti energetski in podnebni cilji Unije za leto 2030 in njeni cilji podnebne nevtralnosti do leta 2050 ter načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“.
(7)
Politika vseevropskih energetskih omrežij je zato osrednji instrument pri razvoju notranjega energetskega trga in je potrebna za dosego ciljev evropskega zelenega dogovora.
Za dosego višje stopnje zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2030 in podnebno nevtralnost najpozneje do leta 2050, bo Evropa potrebovala bolj povezan energetski sistem, ki se bo opiral na višje stopnje elektrifikacije na podlagi dodatnih obnovljivih in nizkoogljičnih virov ter razogljičenje plinskega sektorja.
Politika vseevropskih energetskih omrežij lahko zagotovi, da bo razvoj energetske infrastrukture Unije podpiral potreben energetski prehod na podnebno nevtralnost v skladu z načelom „energijska učinkovitost na prvem mestu“ in s tehnološko nevtralnostjo, pri tem pa upošteval potencial za zmanjšanje emisij pri končni uporabi.
Prav tako lahko zagotovi povezave, energetsko varnost, povezovanje trgov in sistemov ter konkurenco, ki koristi vsem državam članicam, kot tudi energijo za gospodinjstva in podjetja po dostopni ceni.
(6) Uredba (EU) št.
347/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2013 o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo in razveljavitvi Odločbe št.
1364/2006/ES in spremembi uredb (ES) št.
713/2009, (ES) št.
714/2009 in (ES) št.
715/2009 (UL L 115, 25.4.2013, str. 39).
(7) Uredba (EU) št.
1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope, spremembi Uredbe (EU) št.
913/2010 in razveljavitvi uredb (ES) št.
680/2007 in (ES) št.
67/2010 (UL L 348, 20.12.2013, str. 129).
(8) UL C 371, 15.9.2021, str.
68.