L 152/50
SK
Úradný vestník Európskej únie
3.6.2022
Najmä plánovanie infraštruktúry na mori by sa malo odkloniť od prístupu založeného na jednotlivých projektoch smerom ku koordinovanému komplexnému prístupu, ktorým sa zabezpečí udržateľný rozvoj integrovaných sústav na mori v súlade s potenciálom každej morskej oblasti z hľadiska obnoviteľných zdrojov energie na mori, ochranou životného prostredia a inými spôsobmi využívania mora.
Mal by existovať prístup založený na dobrovoľnej spolupráci medzi členskými štátmi.
Členské štáty by mali zostať zodpovedné za schvaľovanie projektov spoločného záujmu, ktoré sa týkajú ich územia a súvisiacich nákladov.
(23)
Príslušné členské štáty by mali byť schopné posúdiť prínosy a náklady prioritných koridorov pre sústavy na mori pre energiu z obnoviteľných zdrojov na mori a vykonať predbežnú analýzu rozdelenia nákladov na úrovni prioritných koridorov pre sústavy na mori s cieľom podporiť spoločné politické záväzky v oblasti rozvoja energie z obnoviteľných zdrojov na mori.
Komisia by spolu s členskými štátmi a príslušnými prevádzkovateľmi prenosových sústav (ďalej len „PPS“) a národnými regulačnými orgánmi mala vypracovať usmernenia týkajúce sa konkrétnych nákladov a prínosov a rozdelenia nákladov pri zavádzaní integrovaných plánov rozvoja sietí na mori, ktoré by členským štátom mali umožniť vykonať primerané posúdenie.
(24)
Proces desaťročného plánu rozvoja siete pre celú Úniu ako základ pre identifikáciu projektov spoločného záujmu v kategóriách elektrickej energie a plynu sa osvedčil ako účinný.
Hoci v tomto procese majú dôležitú úlohu Európska sieť prevádzkovateľov prenosových sústav pre elektrickú energiu (ďalej len „ENTSO pre elektrinu“), Európska sieť prevádzkovateľov prepravných sietí pre plyn (ďalej len „ENTSO pre plyn“) a PPS, je potrebná väčšia kontrola, najmä pokiaľ ide o vymedzenie scenárov pre budúcnosť, určenie dlhodobých nedostatkov a úzkych miest v oblasti infraštruktúry a posudzovanie jednotlivých projektov s cieľom posilniť dôveru v tento proces.
Vzhľadom na potrebu nezávislého potvrdenia by preto Agentúra pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky (ďalej len „agentúra“) a Komisia mali zohrávať významnejšiu úlohu v tomto procese, a to aj v procese vypracovania desaťročného plánu rozvoja siete pre celú Úniu podľa nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 (14) a (EÚ) 2019/943 (15).
Pri procese desaťročného plánu rozvoja siete pre celú Úniu by sa mali využívať objektívne vedecky podložené vstupy nezávislého vedeckého orgánu, ako je Európska vedecká poradná rada pre zmenu klímy, a mal by sa organizovať čo najúčinnejším spôsobom.
(25)
ENTSO pre elektrinu a ENTSO pre plyn by pri vykonávaní svojich úloh pred prijatím desaťročných plánov rozvoja siete pre celú Úniu mali uskutočniť rozsiahly konzultačný postup, do ktorého sa zapoja všetky príslušné zainteresované strany.
Konzultácia by mala byť otvorená a transparentná a mala by sa organizovať včas, aby umožnila spätnú väzbu zainteresovaných strán pri príprave kľúčových fáz desaťročných plánov rozvoja siete pre celú Úniu, ako je vypracovanie scenára, identifikácia nedostatkov v infraštruktúre a metodika analýzy nákladov a prínosov na posudzovanie projektov.
ENTSO pre elektrinu a ENTSO pre plyn by mali náležite zohľadniť informácie získané od zainteresovaných strán počas konzultácií a mali by vysvetliť, ako tieto informácie zohľadnili.
(26)
V súlade so závermi Fóra pre energetickú infraštruktúru z roku 2020 je potrebné zabezpečiť, aby sa všetky príslušné odvetvia, ako je plyn, elektrická energia a doprava, zohľadňovali v integrovanom kontexte v procesoch plánovania celej infraštruktúry na pevnine aj na mori, prenosovej a distribučnej infraštruktúry.
S cieľom dosiahnuť súlad s Parížskou dohodou a ciele Únie v oblasti klímy do roku 2030, ciele rozvoja energie na mori do roku 2040 a v súlade s cieľom dosiahnuť klimatickú neutralitu najneskôr do roku 2050 by sa rámec transeurópskych energetických sietí mal opierať o inteligentnejší, integrovanejší, dlhodobejší a optimalizovaný „jeden energetický systém“ prostredníctvom zavedenia rámca, ktorý umožňuje lepšiu koordináciu plánovania infraštruktúry naprieč rôznymi sektormi a vytvára príležitosť na optimálnu integráciu rôznych spájajúcich riešení zahŕňajúcich rôzne sieťové prvky medzi rôznymi infraštruktúrami.
To by sa malo zabezpečiť vytvorením progresívne integrovaného modelu, ktorý umožní konzistentnosť medzi odvetvovými metodikami založenými na spoločných predpokladoch a bude odrážať vzájomnú závislosť.
(14) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 z 13. júla 2009 o podmienkach prístupu do prepravných sietí pre zemný plyn, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1775/2005 (Ú. v.
EÚ L 211, 14.8.2009, s. 36).
(15) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/943 z 5. júna 2019 o vnútornom trhu s elektrinou (Ú. v.
EÚ L 158, 14.6.2019, s. 54).