3.6.2022
SK
Úradný vestník Európskej únie
L 152/47
(8)
Hoci ciele nariadenia (EÚ) č. 347/2013 zostávajú vo veľkej miere v platnosti, súčasný rámec transeurópskych energetických sietí zatiaľ v plnej miere nezohľadňuje očakávané zmeny energetického systému, ktoré vyplynú z nového politického kontextu, a najmä z aktualizovaných cieľov Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 a cieľa klimatickej neutrality do roku 2050 podľa Európskej zelenej dohody.
Okrem iných hľadísk sa preto v revidovanom rámci transeurópskych energetických sietí musia primerane zohľadniť ciele v oblasti zmierňovania zmeny klímy a adaptácie na zmenu klímy.
Okrem nového politického kontextu a cieľov bol v poslednom desaťročí rýchly aj technologický rozvoj.
Uvedený rozvoj by sa mal zohľadniť v kategóriách energetickej infraštruktúry, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, v kritériách výberu projektov spoločného záujmu, ako aj v prioritných koridoroch a oblastiach.
Súčasne by ustanovenia tohto nariadenia nemali ovplyvniť právo členského štátu určiť podmienky pre využívanie svojich energetických zdrojov, jeho voľbu medzi rôznymi zdrojmi energie a všeobecnú štruktúru jeho zásobovania energiou v súlade s článkom 194 ZFEÚ.
(9)
V smerniciach Európskeho parlamentu a Rady 2009/73/ES (9) a (EÚ) 2019/944 (10) sa stanovuje vnútorný trh s energiou.
Hoci sa dosiahol veľmi významný pokrok pri dobudovaní uvedeného trhu, stále existuje priestor na zefektívnenie lepším využívaním existujúcej energetickej infraštruktúry, integráciou rastúceho množstva energie z obnoviteľných zdrojov a integráciou systému.
(10)
Energetická infraštruktúra Únie by sa mala zmodernizovať, aby sa zabránilo technickým poruchám a zvýšila jej odolnosť proti takýmto poruchám, živelným pohromám alebo katastrofám spôsobeným ľudskou činnosťou, proti nepriaznivým účinkom zmeny klímy a hrozbám pre jej bezpečnosť, najmä ak ide o európske kritické infraštruktúry podľa smernice Rady 2008/114/ES (11).
(11)
Energetická infraštruktúra Únie by mala byť odolná proti neodvrátiteľným vplyvom, ktoré podľa očakávaní prinesie zmena klímy v Európe napriek úsiliu o jej zmiernenie.
Kľúčové je teda posilniť úsilie v oblasti adaptácie na zmenu klímy a zmierňovania jej dôsledkov, zvyšovania odolnosti, prevencie katastrof a pripravenosti na ne.
(12)
Rozvoj transeurópskej energetickej infraštruktúry by mal zohľadňovať, ak je to technicky možné a najúčinnejšie, možnosť zmeny účelu existujúcej infraštruktúry a vybavenia.
(13)
Bezpečnosť dodávok, ako hlavná hnacia sila prijatia nariadenia (EÚ) č. 347/2013, sa prostredníctvom projektov spoločného záujmu výrazne zlepšila.
Okrem toho sa v posúdení vplyvu Komisie, ktoré je sprievodným dokumentom k oznámeniu Komisie zo 17. septembra 2020 s názvom „Ambicióznejšie klimatické ciele pre Európu na rok 2030 – investovanie do klimaticky neutrálnej budúcnosti v prospech našich občanov“, očakáva výrazné zníženie spotreby zemného plynu, pretože jeho neznížené využívanie nie je zlučiteľné s uhlíkovou neutralitou.
Na druhej strane sa očakáva, že spotreba bioplynu, obnoviteľných a nízkouhlíkových vodíkových a syntetických plynných palív sa do roku 2050 výrazne zvýši.
Pokiaľ ide o plyn, infraštruktúra je v súčasnosti lepšie prepojená a odolnosť dodávok sa od roku 2013 výrazne zlepšila.
Plánovanie energetickej infraštruktúry by malo zodpovedať tejto meniacej sa situácii v oblasti zemného plynu.
Nie všetky členské štáty sú však už dostatočne napojené na európsku plynárenskú sieť a najmä ostrovné členské štáty stále čelia značným výzvam, pokiaľ ide o bezpečnosť dodávok a energetickú izoláciu.
Hoci sa očakáva, že do roku 2025 sa uvedie do prevádzky 78 % plynárenských projektov, ktoré sú projektmi spoločného záujmu, mnohé z nich čelia výrazným oneskoreniam, a to aj z dôvodu problémov s povoleniami.
Toto nariadenie by preto nemalo mať negatívny vplyv na projekty spoločného záujmu, ktoré ku dňu nadobudnutia jeho účinnosti ešte neboli ukončené.
Projekty spoločného záujmu zahrnuté do piateho zoznamu projektov spoločného záujmu Únie vypracovaného podľa nariadenia (EÚ) č. 347/2013, v prípade ktorých príslušný orgán prijal na posúdenie spis so žiadosťou, by preto mali mať možnosť zachovať si svoje práva a povinnosti, pokiaľ ide o povoľovanie počas obdobia štyroch rokov od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.
(9) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/73/ES z 13. júla 2009 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh so zemným plynom, ktorou sa zrušuje smernica 2003/55/ES (Ú. v.
EÚ L 211, 14.8.2009, s. 94).
(10) Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/944 z 5. júna 2019 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrinou a o zmene smernice 2012/27/EÚ (Ú. v.
EÚ L 158, 14.6.2019, s. 125).
(11) Smernica Rady 2008/114/ES z 8. decembra 2008 o identifikácii a označení európskych kritických infraštruktúr a zhodnotení potreby zlepšiť ich ochranu (Ú. v.
EÚ L 345, 23.12.2008, s. 75).