3.6.2022
SK
Úradný vestník Európskej únie
L 152/45
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2022/869 z 30. mája 2022 o usmerneniach pre transeurópsku energetickú infraštruktúru, ktorým sa menia nariadenia (ES) č. 715/2009, (EÚ) 2019/942 a (EÚ) 2019/943 a smernice 2009/73/ES a (EÚ) 2019/944 a ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 347/2013
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 172, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1), so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2), konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (3), keďže: (1)
Komisia vo svojom oznámení z 11. decembra 2019 s názvom „Európska zelená dohoda“ (ďalej len „Európska zelená dohoda“) vytýčila novú stratégiu rastu, ktorej cieľom je transformovať Úniu na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom efektívne využívajúcim zdroje, ktoré najneskôr do roku 2050 dosiahne cieľ klimatickej neutrality a kde hospodársky rast nie je naviazaný na využívanie zdrojov.
Komisia vo svojom oznámení zo 17. septembra 2020 s názvom „Ambicióznejšie klimatické ciele pre Európu na rok 2030 – Investícia do klimaticky neutrálnej budúcnosti v prospech našich občanov“ navrhla zvýšiť cieľ zníženia emisií skleníkových plynov aspoň na 55 % do roku 2030.
Uvedenú ambíciu schválila Európska rada 11. decembra 2020 a v posúdení vplyvu, ktoré je sprievodným dokumentom k uvedenému oznámeniu, sa potvrdzuje, že energetický mix budúcnosti sa bude veľmi líšiť od súčasnosti, a podčiarkuje sa potreba preskúmania a v prípade potreby revízie právnych predpisov v oblasti energetiky.
Súčasné investície do energetickej infraštruktúry zjavne nepostačujú na transformáciu a vybudovanie energetickej infraštruktúry budúcnosti.
To tiež znamená, že je potrebné mať infraštruktúru na podporu tejto európskej energetickej transformácie vrátane rýchlej elektrifikácie, rozšírenia výroby elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov a bez použitia fosílnych palív, zvýšeného využívania obnoviteľných a nízkouhlíkových plynov, integrácie energetického systému a väčšieho využívania inovačných riešení.
(2)
Súčasný záväzný cieľ na úrovni Únie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov do roku 2030 dosiahnuť aspoň 32 % konečnej spotreby energie a hlavný cieľ Únie v oblasti energetickej efektívnosti na úrovni aspoň 32,5 % sa zreviduje v rámci zvýšenej ambície Únie zakotvenej v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 (4) a v Európskej zelenej dohode.
(3)
V Parížskej dohode prijatej v podľa Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (5) (ďalej len „Parížska dohoda“) sa stanovuje dlhodobý cieľ udržať zvýšenie globálnej priemernej teploty výrazne pod 2 °C v porovnaní s predindustriálnou úrovňou a vynaložiť úsilie na obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5 °C v porovnaní s predindustriálnou úrovňou, a zdôrazňuje význam prispôsobenia sa nepriaznivým vplyvom zmeny klímy
(1) (2) (3) (4)
Ú. v.
EÚ C 220, 9.6.2021, s. 51.
Ú. v.
EÚ C 440, 29.10.2021, s. 105.
Pozícia Európskeho parlamentu z 5. apríla 2022 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady zo 16. mája 2022.
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (Ú. v.
EÚ L 243, 9.7.2021, s. 1).
(5) Ú. v.
EÚ L 282, 19.10.2016, s.
4.