3.6.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
L 152/47
(8)
Lai gan Regulas (ES) Nr. 347/2013 mērķi lielā mērā joprojām ir aktuāli, pašreizējais Eiropas enerģētikas tīklu satvars pagaidām vēl pilnībā neatspoguļo gaidāmās izmaiņas energosistēmā, kas izrietēs no jaunā rīcībpolitiskā konteksta un jo īpaši no atjauninātajiem 2030. gadam izvirzītajiem Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītājiem un 2050. gada klimatneitralitātes mērķa, ko paredz Eiropas zaļais kurss.
Tāpēc pārskatītajā Eiropas enerģētikas tīkla satvarā ir pienācīgi jāatspoguļo gan klimata pārmaiņu mīkstināšanas, gan klimatadaptācijas mērķi.
Līdztekus jaunajam politiskajam kontekstam un mērķiem arī tehnoloģiju attīstība pēdējos desmit gados ir bijusi strauja.
Šī attīstība būtu jāņem vērā energoinfrastruktūras kategorijās, uz kurām attiecas šī regula, kopīgu interešu projektu atlases kritērijos, kā arī prioritārajos koridoros un jomās.
Vienlaikus šīs regulas noteikumiem nebūtu jāietekmē dalībvalstu tiesības paredzēt nosacījumus savu energoresursu izmantošanai, iespējas izvēlēties dažādus energoavotus, kā arī tiesības noteikt savas energoapgādes vispārējo struktūru saskaņā ar LESD 194. pantu.
(9)
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 2009/73/EK (9) un (ES) 2019/944 (10) ir paredzēta iekšējā enerģijas tirgus izveide.
Lai gan šā tirgus izveides pabeigšanā ir panākts ievērojams progress, ir jāturpina tā uzlabošana, proti, ir labāk jāizmanto esošā energoinfrastruktūra, jāintegrē arvien lielāki atjaunīgās enerģijas apjomi un jāintegrē energosistēma.
(10)
Būtu jāmodernizē Savienības energoinfrastruktūra, lai novērstu tehniskas kļūmes un palielinātu tās noturību pret šādām kļūmēm, cilvēka vai dabas izraisītām katastrofām, klimata pārmaiņu negatīvajām sekām un tās drošības apdraudējumiem, un tas jo īpaši attiecas uz Eiropas kritiskajām infrastruktūrām saskaņā ar Padomes Direktīvu 2008/114/EK (11).
(11)
Savienības energoinfrastruktūrai vajadzētu būt noturīgai pret nenovēršamo ietekmi, ko, neraugoties uz ietekmes mīkstināšanas centieniem, saskaņā ar prognozēm Eiropā radīs klimata pārmaiņas.
Tāpēc ir jāpastiprina centieni energoefektivitātes, klimatadaptācijas un ietekmes mīkstināšanas, kā arī noturības veidošanas, katastrofu novēršanas un sagatavotības jomā.
(12)
Eiropas energoinfrastruktūras attīstībā, ja tas ir tehniski iespējams un visefektīvāk, būtu jāņem vērā iespēja pārprofilēt esošo infrastruktūru un aprīkojumu.
(13)
Kopīgu interešu projektu rezultātā ir ievērojami uzlabojusies energoapgādes drošība, kas ir viens no galvenajiem iemesliem, kāpēc bija jāpieņem Regula (ES) Nr. 347/2013.
Turklāt Komisijas ietekmes novērtējumā, kas pievienots Komisijas 2020. gada 17. septembra paziņojumam “Eiropas 2030. gada klimatisko ieceru vēriena kāpināšana.
Ieguldījumi klimatneitrālā nākotnē cilvēku labā”, paredzēts, ka dabasgāzes patēriņš tiks ievērojami samazināts, jo tās vēl arvien plašā izmantošana nav saderīga ar oglekļneitralitāti.
No otras puses, paredzams, ka laikposmā līdz 2050. gadam būtiski pieaugs biogāzes, atjaunīgā un mazoglekļa ūdeņraža un sintētisko gāzveida degvielu patēriņš.
Gāzes infrastruktūra tagad ir labāk savienota, un piegāžu noturība kopš 2013. gada ir ievērojami uzlabojusies.
Šīs izmaiņas gāzes nozarē būtu jāatspoguļo energoinfrastruktūras plānošanā.
Tomēr ne visas dalībvalstis ir pietiekamā mērā savienotas ar Eiropas gāzes tīklu, un jo īpaši salu dalībvalstis joprojām saskaras ar ievērojamām problēmām saistībā ar energoapgādes drošību un energoizolāciju.
Lai gan ir sagaidāms, ka līdz 2025. gada beigām tiks nodoti ekspluatācijā 78 % gāzes projektu, kas ir kopīgu interešu projekti, daudzu no tiem īstenošanā vērojami būtiski kavējumi, cita starpā problēmu ar atļauju piešķiršanu dēļ.
Tādēļ šai regulai nebūtu negatīvi jāietekmē kopīgu interešu projekti, kas tās spēkā stāšanās dienā vēl nebūs pabeigti.
Tāpēc kopīgu interešu projektiem, kuri iekļauti piektajā Savienības kopīgu interešu projektu sarakstā, kas izveidots saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 347/2013, un par kuriem kompetentā iestāde ir pieņēmusi pieteikuma dokumentāciju izskatīšanai, vajadzētu būt iespējai vēl četrus gadus pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas saglabāt savas tiesības un pienākumus attiecībā uz atļauju piešķiršanu.
(9) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/73/EK (2009. gada 13. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/55/EK atcelšanu (OV L 211, 14.8.2009., 94. lpp.).
(10) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/944 (2019. gada 5. jūnijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un ar ko groza Direktīvu 2012/27/ES (OV L 158, 14.6.2019., 125. lpp.).
(11) Padomes Direktīva 2008/114/EK (2008. gada 8. decembris) par to, lai apzinātu un noteiktu Eiropas kritiskās infrastruktūras un novērtētu vajadzību uzlabot to aizsardzību (OV L 345, 23.12.2008., 75. lpp.).