L 152/46
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
3.6.2022.
pirmsindustriālā laikmeta līmeni, un uzsvērts, cik svarīgi ir pielāgoties klimata pārmaiņu nelabvēlīgajai ietekmei un finanšu plūsmas pieskaņot izvirzītajam kursam uz mazākām siltumnīcefekta gāzu emisijām un klimatnoturīgu attīstību.
Eiropadome 2019. gada 12. decembrī apstiprināja mērķi līdz 2050. gadam panākt klimatneitrālu Eiropas Savienību saskaņā ar Parīzes nolīguma mērķiem.
(4)
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 347/2013 (6) nosaka pamatnostādnes Eiropas energoinfrastruktūras prioritāro koridoru un jomu savlaicīgai attīstībai un sadarbspējai nolūkā sasniegt Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) nospraustos enerģētikas rīcībpolitikas mērķus: nodrošināt Savienībā iekšējā enerģijas tirgus darbību, piegādes drošību un konkurenciālus enerģijas tirgus, veicināt energoefektivitāti un energotaupību un jaunu un atjaunīgu enerģijas veidu izstrādi un veicināt energotīklu savstarpēju savienotību.
Ar Regulu (ES) Nr. 347/2013 ir izveidots satvars, kas dalībvalstīm un relevantajām ieinteresētajām personām ļauj kopīgi strādāt reģionālā kontekstā un izveidot labāk savienotus energotīklus ar mērķi izveidot savienojumus ar reģioniem, kuri pašlaik no Eiropas enerģijas tirgiem ir izolēti, stiprināt esošos pārrobežu starpsavienojumus un sekmēt jaunu pārrobežu starpsavienojumu izveidi, kā arī palīdzēt integrēt atjaunīgo enerģiju.
Tiecoties sasniegt šos mērķus, Regula (ES) Nr. 347/2013 sekmē gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi un nāk par labu visai Savienībai kā konkurētspējas, tā ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas ziņā.
(5)
Regulas (ES) Nr. 347/2013 izvērtējums ir skaidri parādījis, ka satvars ir sekmīgi uzlabojis dalībvalstu tīklu integrāciju, stimulējis enerģijas tirdzniecību un tādējādi veicinājis Savienības konkurētspēju.
Energoapgādes drošību ir ievērojami veicinājuši kopīgu interešu projekti elektroenerģijas un gāzes jomā.
Gāzes infrastruktūra tagad ir labāk savienota, un kopš 2013. gada ir ievērojami uzlabojusies piegādes noturība.
Reģionālā sadarbība reģionālajās grupās un pārrobežu izmaksu sadale ir svarīgs priekšnoteikums projektu īstenošanai.
Tomēr daudzos gadījumos pārrobežu izmaksu sadale nav mazinājusi projektu finansējuma nepietiekamību, kā bija paredzēts.
Lai gan lielākā daļa atļauju piešķiršanas procedūru ir saīsinātas, dažos gadījumos process joprojām ir ilgs.
Svarīgs faktors bijusi finansiālā palīdzība no Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1316/2013 (7), jo pētījumiem piešķirtās dotācijas ir palīdzējušas projektos to izstrādes agrīnajos posmos samazināt riskus, savukārt ar darbu dotācijām ir atbalstīti projekti, kuri novērš galvenos nepietiekamības gadījumus, ko nevarēja pienācīgi izdarīt ar tirgus finansējumu.
(6)
Eiropas Parlaments 2020. gada 10. jūlija rezolūcijā par Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādņu pārskatīšanu (8) aicināja pārskatīt Regulu (ES) Nr. 347/2013, jo īpaši ņemot vērā 2030. gadam izvirzītos Savienības enerģētikas un klimata mērķrādītājus un tās 2050. gada klimata neitralitātes mērķus, kā arī principu “energoefek­ tivitāte pirmajā vietā”.
(7)
Eiropas enerģētikas tīklu rīcībpolitika ir galvenais iekšējā enerģijas tirgus izveides instruments, un bez tās nav iespējams sasniegt Eiropas zaļā kursa mērķus.
Lai līdz 2030. gadam vēl vairāk samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas un vēlākais līdz 2050. gadam panāktu klimatneitralitāti, Eiropai būs vajadzīga labāk integrēta energosistēma, kas balstīta uz augstākiem elektrifikācijas līmeņiem, kuru pamatā ir papildu atjaunīgie un mazoglekļa energoresursi un gāzes nozares dekarbonizācija.
Eiropas enerģētikas tīklu rīcībpolitika var nodrošināt, ka Savienības energoinfrastruktūras attīstība atbalsta nepieciešamo enerģētikas pārkārtošanu uz klimatneitralitāti, ievērojot principu “energoefektivitāte pirmajā vietā” un tehnoloģisko neitralitāti, vienlaikus ņemot vērā galapatēriņa emisiju samazināšanas potenciālu.
Tā var arī nodrošināt starpsavienojumus, energoapgādes drošību, tirgus un sistēmas integrāciju un konkurenci, kas nāk par labu visām dalībvalstīm, kā arī enerģiju par pieņemamu cenu mājsaimniecībām un uzņēmumiem.
(6) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 347/2013 (2013. gada 17. aprīlis), ar ko nosaka Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādnes un atceļ Lēmumu Nr. 1364/2006/EK, groza Regulu (EK) Nr. 713/2009, Regulu (EK) Nr. 714/2009 un Regulu (EK) Nr. 715/2009 (OV L 115, 25.4.2013., 39. lpp.).
(7) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1316/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, groza Regulu (ES) Nr. 913/2010 un atceļ Regulu (EK) Nr. 680/2007 un Regulu (EK) Nr.
67/2010 (OV L 348, 20.12.2013., 129. lpp.).
(8) OV C 371, 15.9.2021., 68. lpp.