3.6.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
L 152/45
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2022/869 (2022. gada 30. maijs) par Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādnēm un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 715/2009, (ES) 2019/942 un (ES) 2019/943 un Direktīvas 2009/73/EK un (ES) 2019/944 un atceļ Regulu (ES) Nr. 347/2013
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 172. pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1), ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2), saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3), tā kā: (1)
Komisija 2019. gada 11. decembra paziņojumā “Eiropas zaļais kurss” (“Eiropas zaļais kurss”) izklāstīja jaunu izaugsmes stratēģiju, kuras mērķis ir pārveidot Savienību par taisnīgu un pārticīgu sabiedrību ar mūsdienīgu, resursu ziņā efektīvu un konkurētspējīgu ekonomiku, kur klimatneitralitātes mērķis tiktu sasniegts ne vēlāk kā 2050. gadā un ekonomiskā izaugsme būtu atsaistīta no resursu patēriņa.
Komisija 2020. gada 17. septembra paziņojumā “Eiropas 2030. gada klimatisko ieceru vēriena kāpināšana.
Investīcijas klimatneitrālā nākotnē cilvēku labā” ierosināja līdz 2030. gadam siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķrādītāju palielināt līdz vismaz 55 %.
Eiropadome minēto ieceri apstiprināja 2020. gada 11. decembrī, un minētajam paziņojumam pievienotais ietekmes novērtējums apstiprina, ka nākotnes energoresursu struktūra ļoti atšķirsies no šodienas energoresursu struktūras un pamato, kāpēc vajadzētu izskatīt un vajadzības gadījumā pārskatīt tiesību aktus enerģētikas jomā.
Ir skaidrs, ka pašreizējās investīcijas energoinfrastruktūrā nav pietiekamas, lai to pārveidotu un būvētu nākotnes energoinfrastruktūru.
Tas nozīmē arī to, ka ir jāizveido infrastruktūra, kura spētu atbalstīt Eiropas enerģētikas pārkārtošanu, arī strauju elektrifikāciju, atjaunīgo un no fosilā kurināmā brīvu elektroenerģijas ražošanu lielākā mērogā, atjaunīgo un mazoglekļa gāzu plašāku apguvi, energosistēmas integrāciju un inovatīvu risinājumu plašāku ieviešanu.
(2)
Pašreizējo saistošo Savienības līmeņa mērķrādītāju 2030. gadam attiecībā uz atjaunīgo enerģiju – vismaz 32 % no enerģijas galapatēriņa – un Savienības līmeņa virsmērķrādītāju attiecībā uz energoefektivitāti – vismaz 32,5 % – pārskatīs kā daļu no Savienības vērienīgākajiem mērķiem, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1119 (4) un Eiropas zaļajā kursā.
(3)
Parīzes nolīgumā, kas pieņemts ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (5) ietvaros, ir izvirzīts ilgtermiņa mērķis noturēt globālo vidējās temperatūras pieaugumu krietni zem 2 °C atzīmes salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni un tiekties temperatūras kāpumu iegrožot līdz 1,5 °C salīdzinājumā ar
(1) (2) (3) (4)
OV C 220, 9.6.2021., 51. lpp.
OV C 440, 29.10.2021., 105. lpp.
Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. aprīļa nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2022. gada 16. maija lēmums.
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1119 (2021. gada 30. jūnijs), ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (“Eiropas Klimata akts”) (OV L 243, 9.7.2021., 1. lpp.).
(5) OV L 282, 19.10.2016., 4. lpp.