L 152/50
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2022 6 3
tinklų ilgalaikio planavimo ir plėtros koordinavimo klausimą.
Visų pirma, planuojant jūrinę infrastruktūrą reikėtų pereiti nuo atskirų projektų vertinimo metodo prie koordinuoto visapusiško požiūrio, kuriuo būtų užtikrinta tvari integruotų jūrinių tinklų plėtra, atsižvelgiant į kiekvieno jūros baseino atsinaujinančiųjų išteklių energetikos potencialą, aplinkos apsaugą ir kitus jūros naudojimo būdus.
Turėtų būti laikomasi požiūrio, grindžiamo savanorišku valstybių narių bendradarbiavimu.
Valstybės narės ir toliau turėtų būti atsakingos už bendro intereso projektų, susijusių su jų teritorija, ir su tais projektais susijusių sąnaudų patvirtinimą;
(23)
atitinkamoms valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė įvertinti prioritetinių jūrinių tinklų, skirtų atsinauji­ nančiųjų išteklių energijai, koridorių naudą bei sąnaudas ir atlikti preliminarią sąnaudų pasidalijimo analizę prioritetinių jūrinių tinklų koridorių lygmeniu, kad būtų paremti bendri politiniai įsipareigojimai plėtoti jūrinių atsinaujinančiųjų išteklių energetiką.
Komisija kartu su valstybėmis narėmis ir atitinkamais perdavimo sistemos operatoriais (toliau – PSO) bei nacionalinėmis reguliavimo institucijomis turėtų parengti gaires dėl konkrečios sąnaudų ir naudos analizės bei sąnaudų pasidalijimo įgyvendinant integruoto jūrinio tinklo plėtros planus, o tai valstybėms narėms sudarytų sąlygas atlikti tinkamą vertinimą;
(24)
paaiškėjo, kad visos Sąjungos dešimties metų tinklo plėtros plano rengimo procesas, kuriuo remiantis nustatomi elektros energijos ir dujų kategorijų bendro intereso projektai, yra veiksmingas.
Tačiau, nors Europos elektros energijos perdavimo sistemos operatorių tinklas (toliau – ENTSO-E), Europos dujų perdavimo sistemos operatorių tinklas (toliau – ENTSO-G) ir PSO šiame procese turi atlikti svarbų vaidmenį, reikia daugiau tikrinimo, visų pirma, kiek tai susiję su ateities scenarijų apibrėžimu, ilgalaikių infrastruktūros spragų bei trūkumų nustatymu ir atskirų projektų vertinimu, kad būtų padidintas pasitikėjimas procesu.
Todėl dėl nepriklausomo patvirtinimo poreikio Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūrai (toliau – Agentūra) ir Komisijai turėtų tekti svarbesnis vaidmuo procese, be kita ko, procese rengiant visos Sąjungos dešimties metų tinklo plėtros planus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentus (EB) Nr. 715/2009 (14) bei (ES) 2019/943 (15).
Visos Sąjungos dešimties metų tinklo plėtros plano procese turėtų būti naudojamasi objektyviu, moksliškai pagrįstu nepriklausomos mokslo įstaigos, pavyzdžiui, Europos mokslo patariamosios tarybos klimato kaitos klausimais, indėliu ir tas procesas turėtų būti organizuojamas kuo veiksmingiau;
(25)
vykdydami savo užduotis prieš priimant visos Sąjungos dešimties metų tinklo plėtros planus, ENTSO-E ir ENTSO-G turėtų surengti išsamias konsultacijas, kuriose dalyvautų visi atitinkami suinteresuotieji subjektai.
Konsultacijos turėtų būti atviros bei skaidrios ir turėtų būti organizuojamos laiku, kad būtų galima gauti suinteresuotųjų subjektų pastabas rengiant pagrindinius visos Sąjungos dešimties metų tinklo plėtros planų etapus, pavyzdžiui, rengiant scenarijus, nustatant infrastruktūros trūkumus ir nustatant sąnaudų ir naudos analizės metodiką, taikomą vertinant projektus.
ENTSO-E ir ENTSO-G turėtų tinkamai atsižvelgti į konsultacijų metu iš suinteresuotųjų subjektų gautą indėlį ir turėtų paaiškinti, kaip jie atsižvelgė į tą indėlį;
(26)
atsižvelgiant į 2020 m.
Energetikos infrastruktūros forumo išvadas, būtina užtikrinti, kad į visus atitinkamus sektorius, pavyzdžiui, dujų, elektros ir transporto sektorius, būtų atsižvelgiama integruotai planuojant visą sausumos ir jūrinę, perdavimo ir skirstymo infrastruktūrą.
Siekiant laikytis Paryžiaus susitarimo ir įgyvendinti Sąjungos 2030 m. klimato srities tikslus, 2040 m. jūrinės energetikos plėtros tikslus, taip pat laikantis Sąjungos tikslo ne vėliau kaip 2050 m. užtikrinti poveikio klimatui neutralumą, transeuropinė energetikos tinklų sistema turėtų būti grindžiama išmanesnės, labiau integruotos, ilgalaikės ir optimizuotos „vienos bendros energetikos sistemos“ vizija, įdiegiant sistemą, kuri sudarytų sąlygas geriau koordinuoti infrastruktūros planavimą įvairiuose sektoriuose ir suteiktų galimybę optimaliai integruoti įvairius susiejimo sprendimus, susijusius su skirtingais įvairių infrastruktūrų tinklo elementais.
Tai turėtų būti užtikrinta sukuriant palaipsnės integracijos modelį, kuris sudarytų sąlygas užtikrinti metodikų, taikomų atskiruose sektoriuose, derėjimą remiantis bendromis prielaidomis ir atspindėtų jų tarpusavio priklausomybę;
(14) 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 715/2009 dėl teisės naudotis gamtinių dujų perdavimo tinklais sąlygų, panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 1775/2005 (OL L 211, 2009 8 14, p. 36).
(15) 2019 m. birželio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/943 dėl elektros energijos vidaus rinkos (OL L 158, 2019 6 14, p. 54).