2022 6 3
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
L 152/47
(8)
nors Reglamento (ES) Nr. 347/2013 tikslai iš esmės tebegalioja, dabartinė transeuropinių energetikos tinklų sistema dar nevisiškai atspindi tikėtinus energetikos sistemos pokyčius, kuriuos lems naujos politinės aplinkybės, visų pirma atnaujinti Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato srities tikslai ir 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslas pagal Europos žaliąjį kursą.
Todėl peržiūrėtoje transeuropinių energetikos tinklų sistemoje reikia tinkamai atspindėti be kita ko, tiek klimato kaitos švelninimo, tiek prisitaikymo prie klimato kaitos tikslus.
Be to, kad atsirado naujų politinių aplinkybių ir tikslų, pastarąjį dešimtmetį taip pat vyko sparti technologinė plėtra.
Į tą plėtrą turėtų būti atsižvelgta nuostatose dėl energetikos infrastruktūros kategorijų, kurioms taikomas šis reglamentas, bendro intereso projektų atrankos kriterijų ir prioritetinių koridorių bei sričių.
Tuo pačiu metu šio reglamento nuostatos neturėtų daryti poveikio valstybės narės teisei apibrėžti savo energijos išteklių naudojimo sąlygas, pasirinkti iš skirtingų energijos šaltinių ir nustatyti bendrą savo energijos tiekimo struktūrą pagal SESV 194 straipsnį;
(9)
Europos Parlamento ir Tarybos direktyvose 2009/73/EB (9) ir (ES) 2019/944 (10) numatyta energijos vidaus rinka.
Nors padaryta labai didelė pažanga sukuriant tą rinką, dar yra ką tobulinti, geriau išnaudojant esamą energetikos infrastruktūrą, integruojant didėjančius atsinaujinančiųjų išteklių energijos kiekius, taip pat integruojant sistemas;
(10)
Sąjungos energetikos infrastruktūra, ypač kiek tai susiję su Europos ypatingos svarbos infrastruktūra pagal Tarybos direktyvą 2008/114/EB (11), turėtų būti patobulinta, siekiant išvengti techninių gedimų ir padidinti jos atsparumą tokiems gedimams, taip pat gaivalinėms ar žmogaus sukeltoms nelaimėms, neigiamam klimato kaitos poveikiui ir jos saugumui iškylančioms grėsmėms;
(11)
Sąjungos energetikos infrastruktūra turėtų būti atspari numatomiems klimato kaitos poveikiams, kurių Europoje nebus įmanoma išvengti, nepaisant pastangų švelninti klimato kaitą.
Todėl itin svarbu stiprinti prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos švelninimo, atsparumo didinimo, nelaimių prevencijos ir pasirengimo joms pastangas;
(12)
plėtojant transeuropinę energetikos infrastruktūrą turėtų būti atsižvelgiama, kai tai techniškai įmanoma ir veiksmingiausia, į galimybę pakeisti esamos infrastruktūros ir įrangos paskirtį;
(13)
vykdant bendro intereso projektus gerokai padidintas tiekimo saugumas, o tai yra vienas iš pagrindinių veiksnių, paskatinusių priimti Reglamentą (ES) Nr. 347/2013.
Be to, prie 2020 m. rugsėjo 17 d.
Komisijos komunikato „Platesnis Europos 2030 m. klimato srities užmojis.
Investavimas į neutralaus poveikio klimatui ateitį žmonių labui“ pridėtame Komisijos atliktame poveikio vertinime numatoma, kad gamtinių dujų vartojimas bus gerokai sumažintas, nes jų vartojimas netaikant taršos mažinimo priemonių yra nesuderinamas su anglies dioksido poveikio neutralumo tikslu.
Kita vertus, numatoma, kad iki 2050 m. labai padidės biodujų, atsinaujinančiųjų išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako vandenilio ir sintetinių dujinių degalų vartojimas.
Kiek tai susiję su dujomis, infrastruktūra dabar yra geriau sujungta, o tiekimo atsparumas nuo 2013 m. gerokai padidėjo.
Planuojant energetikos infrastruktūrą turėtų būti atsižvelgiama į šią kintančią padėtį dujų sektoriuje.
Tačiau dar ne visos valstybės narės yra pakankamai sujungtos su Europos dujų tinklu ir ypač salų valstybės narės toliau susiduria su didelėmis tiekimo saugumo ir energetinės izoliacijos problemomis.
Nors tikimasi, kad ne vėliau kaip 2025 m. pabaigoje bus perduota eksploatuoti 78 % dujų infrastruktūros objektų, statomų pagal bendro intereso projektus, nemažai projektų labai vėluoja, be kita ko, dėl su leidimų išdavimu susijusių problemų.
Todėl šis reglamentas neturėtų daryti neigiamo poveikio bendro intereso projektams, kurie jo įsigaliojimo dieną dar nebus neužbaigti.
Taigi, į penktąjį Sąjungos bendro intereso projektų sąrašą, sudarytą pagal Reglamentą (ES) Nr. 347/2013, įtrauktų bendro intereso projektų, kurių paraiškos dokumentus kompetentinga institucija yra priėmusi nagrinėti, atveju turėtų būti galima išlaikyti savo teises ir pareigas, susijusias su leidimų išdavimu – tai turėtų būti leidžiama ketverius metus po šio reglamento įsigaliojimo dienos;
(9) 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/73/EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, panaikinanti Direktyvą 2003/55/EB (OL L 211, 2009 8 14, p. 94).
(10) 2019 m. birželio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/944 dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2012/27/ES (OL L 158, 2019 6 14, p. 125).
(11) 2008 m. gruodžio 8 d.
Tarybos direktyva 2008/114/EB dėl Europos ypatingos svarbos infrastruktūros objektų nustatymo ir priskyrimo jiems bei būtinybės gerinti jų apsaugą vertinimo (OL L 345, 2008 12 23, p. 75).