LT
2022 6 3
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
L 152/45
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2022/869 2022 m. gegužės 30 d. dėl transeuropinės energetikos infrastruktūros gairių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 715/2009, (ES) 2019/942 bei (ES) 2019/943 ir direktyvos 2009/73/EB bei (ES) 2019/944 ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 347/2013
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 172 straipsnį, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams, atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2), laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3), kadangi: (1)
2019 m. gruodžio 11 d. komunikate „Europos žaliasis kursas“ (toliau – Europos žaliasis kursas) Komisija nustatė naują augimo strategiją, kuria siekiama pertvarkyti Sąjungą taip, kad jos visuomenė būtų teisinga ir klestėtų, kad ji pasižymėtų modernia, efektyviai išteklius naudojančia ir konkurencinga ekonomika, kurioje ne vėliau kaip 2050 m. būtų pasiektas poveikio klimatui neutralumo tikslas, o ekonomikos augimas būtų atsietas nuo išteklių naudojimo.
2020 m. rugsėjo 17 d. komunikate „Platesnis Europos 2030 m. klimato srities užmojis.
Investavimas į neutralaus poveikio klimatui ateitį žmonių labui“ Komisija pasiūlė ne vėliau kaip 2030 m. padidinti išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimo tikslą bent iki 55 %.
Tą užmojį 2020 m. gruodžio 11 d. patvirtino Europos Vadovų Taryba, o prie to komunikato pridėtame poveikio vertinime patvirtinama, kad energijos rūšių derinys ateityje labai skirsis nuo dabartinio energijos rūšių derinio, ir pagrindžiama būtinybė peržiūrėti ir prireikus persvarstyti energetikos teisės aktus.
Akivaizdu, kad dabartinių investicijų į energetikos infrastruktūrą nepakanka tai infrastruktūrai pertvarkyti ir ateities infrastruktūrai kurti.
Tai taip pat reiškia, kad reikia sukurti infrastruktūrą, kuria būtų remiama Europos energetikos pertvarka, įskaitant greitą elektrifikavimą, atsinaujinančiųjų išteklių ir nuo iškastinio kuro nepriklausomos elektros energijos gamybos plėtrą, didesnį atsinaujinančiųjų išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako dujų naudojimą, energetikos sistemos integravimą ir didesnį novatoriškų sprendimų diegimo mastą;
(2)
dabartinis privalomas 2030 m.
Sąjungos lygmens tikslas, kad atsinaujinančiųjų išteklių energija sudarytų bent 32 % galutinės energijos suvartojimo, ir pagrindinis bent 32,5 % energijos vartojimo efektyvumo Sąjungos lygmens tikslas bus peržiūrėti įgyvendinant platesnius Sąjungos užmojus, įtvirtintus Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2021/1119 (4) ir Europos žaliajame kurse;
(3)
Paryžiaus susitarime, priimtame pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (5) (toliau – Paryžiaus susitarimas), nustatytas ilgalaikis tikslas užtikrinti, kad vidutinės pasaulio temperatūros didėjimas būtų gerokai mažesnis nei 2 °C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir toliau dėti pastangas, kad temperatūros didėjimas neviršytų 1,5 °C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, bei pabrėžiama, kad svarbu prisitaikyti prie neigiamo
(1) OL C 220, 2021 6 9, p. 51. (2) OL C 440, 2021 10 29, p. 105.
(3) 2022 m. balandžio 5 d.
Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2022 m. gegužės 16 d.
Tarybos sprendimas.
(4) 2021 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 401/2009 ir (ES) 2018/1999 (Europos klimato teisės aktas) (OL L 243, 2021 7 9, p. 1).
(5) OL L 282, 2016 10 19, p. 4.