L 152/50
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2022.6.3.
hosszú távú tervezésének és fejlesztésének koordinálására is.
A tengeri infrastruktúra-tervezésnek el kell mozdulnia a projektalapú szemlélettől egy összehangolt, átfogó szemlélet felé az integrált tengeri hálózatok fenntartható fejlődésének – az egyes tengeri medencékben a tengeri megújuló energia kapcsán rejlő lehetőségekkel, a környezetvédelmi szempontokkal és a tengerek egyéb hasznosítási módjaival összhangban történő – biztosítása érdekében.
A tagállamok közötti önkéntes együttműködésen alapuló megközelítést kell alkalmazni.
Továbbra is a tagállamoknak kell felelősnek lenniük a területükhöz kapcsolódó közös érdekű projektek és a kapcsolódó költségek jóváhagyásáért.
(23)
Az érintett tagállamoknak képesnek kell lenniük felmérni a tengeri hálózatok esetében kiemelt jelentőségű megújulóenergia-folyosók előnyeit és költségeit, és előzetes költségmegosztási elemzést készíteni a tengeri hálózatok esetében kiemelt jelentőségű folyosók szintjén, hogy alátámasszák a tengeri megújuló energiaforrások fejlesztésével kapcsolatos közös politikai kötelezettségvállalásaikat.
A Bizottságnak a tagállamokkal, az érintett átvitelirendszerüzemeltetőkkel és a nemzeti szabályozó hatóságokkal együtt iránymutatást kell kidolgoznia az integrált tengeri hálózatfejlesztési tervek megvalósításának konkrét költség-haszon elemzésére és költségmegosztására vonatkozóan, amelyek lehetővé teszik a tagállamok számára, hogy megfelelő értékelést végezzenek.
(24)
Az Unió egészére kiterjedő tízéves hálózatfejlesztési tervek kidolgozási folyamata a villamos energia és a földgáz kategóriában sikeresen szolgált a közös érdekű projektek azonosításának alapjaként.
Bár a Villamosenergia-piaci Átvitelirendszer-üzemeltetők Európai Hálózata (a továbbiakban: a villamosenergia-piaci ENTSO), a Földgázpiaci Szállításirendszer-üzemeltetők Európai Hálózata (a továbbiakban: a földgázpiaci ENTSO) és az átvitelirendszerüzemeltetők fontos szerepet játszanak a folyamatban, a folyamatba vetett bizalom javítása érdekében mélyrehatóbb vizsgálatokra van szükség, különös tekintettel a jövőt illető forgatókönyvek meghatározására, a hosszú távú infrastrukturális hiányosságok és szűkületek azonosítására, valamint az egyes projektek értékelésére.
Ezért, mivel szükség van független ellenőrzésre, az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynökségének (a továbbiakban: az Ügynökség) és a Bizottságnak fokozottabb szerepet kell vállalnia a folyamatban, ideértve az Unió egészére kiterjedő tízéves hálózatfejlesztési tervek kidolgozásának folyamatát is, az 715/2009/EK (14) és az (EU) 2019/943 (15) európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban.
Az Unió egészére kiterjedő tízéves hálózatfejlesztési terv folyamatának egy független tudományos testület, például az éghajlatváltozással foglalkozó európai tudományos tanácsadó testület objektív, tudományosan megalapozott hozzájárulásából kell származnia, és azt a leghatékonyabb módon kell megszervezni.
(25)
Az Unió egészére kiterjedő tízéves hálózatfejlesztési tervek elfogadását megelőző feladataik ellátása során a villamosenergia-piaci ENTSO-nak és a földgázpiaci ENTSO-nak széles körű konzultációs folyamatot kell folytatnia valamennyi érdekelt fél bevonásával.
A konzultációnak nyíltnak és átláthatónak kell lennie, és azt időben kell megszervezni, hogy lehetővé tegye az érdekelt felek visszajelzését az Unió egészére kiterjedő tízéves hálózatfejlesztési tervek kulcsfontosságú szakaszainak előkészítése során, például a forgatókönyvek kidolgozásával, az infrastrukturális hiányosságok azonosításával és a projektértékelés költség-haszon elemzési módszertanával összefüggésben.
A villamosenergia-piaci ENTSO-nak és a földgázpiaci ENTSO-nak kellően figyelembe kell vennie az érdekelt felektől a konzultációk során kapott információkat, és ki kell fejteniük, hogy ezeket az információkat hogyan vették figyelembe.
(26)
A 2020. évi Energetikai Infrastruktúra Fórum következtetéseivel összhangban biztosítani kell, hogy valamennyi érintett ágazat, így a gáz, a villamos energia és a közlekedés integrált perspektívába kerüljön valamennyi szárazföldi és tengeri, szállítási és elosztási infrastruktúra tervezési folyamatai során.
A Párizsi Megállapodásnak való megfelelés és a 2030-ig tartó időszakra szóló, uniós éghajlat-politikai célkitűzések, valamint a tengeri energia fejlesztésére irányuló, 2040-re kitűzött célok elérése érdekében, valamint összhangban a klímasemlegesség legkésőbb 2050-ig történő elérésére irányuló uniós célkitűzéssel, a transzeurópai energiahálózatra vonatkozó szakpolitikai keretnek intelligensebb, integráltabb, hosszú távú és optimalizált „egy energiarendszer” szemléletre kell épülnie egy olyan keret bevezetése révén, amely lehetővé teszi az infrastruktúra-tervezés nagyobb fokú koordinációját a különböző ágazatok között, és lehetőséget teremt különböző összekapcsolási megoldások optimális integrálására, ahol a különböző infrastruktúrák között különféle hálózati elemek helyezkednek el.
Ezt egy fokozatosan integrált modell kidolgozásával kell biztosítani, amely lehetővé teszi a közös feltételezéseken alapuló, egységes ágazati módszertanok közötti összhangot, és tükrözi a kölcsönös függőségeket.
(14) Az Európai Parlament és a Tanács 715/2009/EK rendelete (2009. július 13.) a földgázszállító hálózatokhoz való hozzáférés feltételeiről és az 1775/2005/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 211., 2009.8.14., 36. o.).
(15) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/943 rendelete (2019. június 5.) a villamos energia belső piacáról (HL L 158., 2019.6.14., 54. o.).