2022.6.3.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
L 152/45
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2022/869 RENDELETE (2022. május 30.) a transzeurópai energiaipari infrastruktúrára vonatkozó iránymutatásokról, a 715/2009/EK, az (EU) 2019/942 és az (EU) 2019/943 rendelet, továbbá a 2009/73/EK és az (EU) 2019/944 irányelv módosításáról, valamint a 347/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 172. cikkére, tekintettel az Európai Bizottság javaslatára, a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően, tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1), tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2), rendes jogalkotási eljárás keretében (3), mivel: (1)
A Bizottság 2019. december 11-i, „Az európai zöld megállapodás” (a továbbiakban: az európai zöld megállapodás) című közleményében új növekedési stratégiát vázolt fel, amely az Uniót olyan igazságos és virágzó társadalommá kívánja alakítani, amely modern, erőforrás-hatékony és versenyképes gazdasággal rendelkezik, ahol legkésőbb 2050-re megvalósul a klímasemlegesség célkitűzése, és ahol a gazdaság növekedése nem erőforrásfüggő. „Az EU 2030-ra vonatkozó éghajlatvédelmi törekvésének fokozása – Beruházás a klímasemleges jövőbe az európai polgárok érdekében” című, 2020. szeptember 17-i közleményében a Bizottság azt javasolja, hogy az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésének mértékét 2030-ig emeljék legalább 55 %-ra.
Az említett törekvést az Európai Tanács 2020. december 11-én jóvá is hagyta, az említett közleményt kísérő hatásvizsgálat pedig megerősíti, hogy a jövőbeni energiaszerkezet jelentősen különbözni fog a jelenlegitől, és alátámasztja, hogy szükség van az energetikai jogszabályok felülvizsgálatára és azok szükség szerinti módosítására.
Nyilvánvaló, hogy az energiainfrastruktúrába jelenleg eszközölt beruházások nem elégségesek annak átalakításához és a jövő energia-infrastruk­ túrájának kiépítéséhez.
Ez azt is jelenti, hogy létre kell jönnie egy olyan infrastruktúrának, amely támogatja az európai energetikai átalakulást, ideértve a gyors villamosítást, a megújuló, fosszilis tüzelőanyagoktól mentes villamosenergia-termelés arányának növelését, a megújuló és alacsony szén-dioxid-kibocsátású gázok emelkedő felhasználását, az energiarendszer integrációját és az innovatív megoldások nagyobb mértékű elterjedését.
(2)
Az (EU) 2021/1119 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (4) és az európai zöld megállapodásban rögzített fokozott uniós törekvés részeként felülvizsgálják a jelenlegi uniós szintű kötelező célt, hogy 2030-ig az Unió végső energiafogyasztásában a megújuló energia aránya elérje legalább a 32 %-ot, továbbá azt az uniós szintű kiemelt célt, hogy 2030-ig legalább 32,5 %-kal javuljon az energiahatékonyság.
(3)
AZ ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye keretében létrejött, az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás (5) (a továbbiakban: a Párizsi Megállapodás) hosszú távú célként azt tűzte ki, hogy a globális átlaghőmérséklet emelkedése jóval az iparosodás előtti átlaghőmérsékletnél 2 °C-kal magasabb hőmérsékletszintre korlátozódjon, egyúttal arra törekedve, hogy a hőmérsékletemelkedés az iparosodás előtti átlaghőmérséklet feletti 1,5 °C mértékre korlátozódjon.
A Párizsi Megállapodás továbbá hangsúlyozza annak fontosságát, hogy
(1) (2) (3) (4)
HL C 220., 2021.6.9., 51. o.
HL C 440., 2021.10.29., 105. o.
Az Európai Parlament 2022. április 5-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2022.
május 16-i határozata.
Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1119 rendelete (2021. június 30.) a klímasemlegesség elérését célzó keret létrehozásáról és a 401/2009/EK rendelet, valamint az (EU) 2018/1999 rendelet módosításáról (európai klímarendelet) (HL L 243., 2021.7.9., 1. o.).
(5) HL L 282., 2016.10.19., 4. o.