L 152/50
HR
Službeni list Europske unije
3.6.2022.
osigurava održiv razvoj integriranih odobalnih mreža u skladu s potencijalom energije iz obnovljivih izvora na moru u svakom morskom bazenu te zaštitom okoliša i drugim načinima korištenja morem.
Trebao bi postojati pristup koji se temelji na dobrovoljnoj suradnji među državama članicama.
Države članice trebale bi i dalje biti odgovorne za odobravanje projekata od zajedničkog interesa koji se odnose na njihovo državno područje i povezanih troškova.
(23)
Relevantne države članice trebale bi moći procijeniti koristi i troškove prioritetnih koridora odobalnih mreža za energiju iz obnovljivih izvora i provesti preliminarnu analizu podjele troškova na razini prioritetnog koridora odobalne mreže kako bi se poduprle zajedničke političke obveze za razvoj energije iz obnovljivih izvora na moru.
Komisija bi zajedno s državama članicama i relevantnim operatorima prijenosnih odnosno transportnih sustava (TSO-ovi) te nacionalnim regulatornim tijelima trebala razviti smjernice za posebne troškove i koristi te podjelu troškova radi provedbe planova razvoja integrirane odobalne mreže, što bi državama članicama trebalo omogućiti provedbu odgovarajuće procjene.
(24)
Postupak izrade desetogodišnjeg plana razvoja mreže na razini Unije kao temelj za utvrđivanje projekata od zajedničkog interesa u kategorijama električne energije i plina pokazao se djelotvornim.
Međutim, iako Europska mreža operatora prijenosnih sustava za električnu energiju („ENTSO za električnu energiju”) i Europska mreža operatora transportnih sustava za plin („ENTSO za plin”) te TSO-ovi imaju važnu ulogu u tom postupku, potrebna je veća kontrola kako bi se povećalo povjerenje u njega, posebno u pogledu definiranja scenarija za budućnost, utvrđivanja dugoročnih infrastrukturnih nedostataka i uskih grla te procjene pojedinačnih projekata.
Stoga bi zbog potrebe za neovisnim vrednovanjem Agencija za suradnju energetskih regulatora („Agencija”) i Komisija trebale imati veću ulogu u postupku, među ostalim u postupku izrade desetogodišnjeg plana razvoja mreže na razini Unije u skladu s uredbama (EZ) br.
715/2009 (14) i (EU) 2019/943 (15) Europskog parlamenta i Vijeća.
Postupak izrade desetogodišnjeg plana razvoja mreže na razini Unije trebao bi se temeljiti na objektivnom i znanstveno utemeljenom doprinosu neovisnog znanstvenog tijela kao što je Europski znanstveni savjetodavni odbor za klimatske promjene i trebao bi biti što učinkovitije organiziran.
(25)
Pri izvršavanju svojih zadaća koje prethode donošenju desetogodišnjih planova razvoja mreže na razini Unije ENTSO za električnu energiju i ENTSO za plin trebali bi provesti opsežan postupak savjetovanja koji uključuje sve relevantne dionike.
Savjetovanje bi trebalo biti otvoreno i transparentno te bi trebalo biti organizirano pravodobno kako bi se omogućilo da dionici pruže povratne informacije tijekom pripreme ključnih faza desetogodišnjih planova razvoja mreže na razini Unije, kao što su razvoj scenarija, utvrđivanje infrastrukturnih nedostataka i metodologija analize troškova i koristi za procjenu projekata.
ENTSO za električnu energiju i ENTSO za plin trebali bi uzeti u obzir informacije dobivene od dionika tijekom savjetovanja i objasniti kako su te informacije uzeli u obzir.
(26)
U skladu sa zaključcima Foruma za energetsku infrastrukturu 2020.
potrebno je osigurati da se u postupcima planiranja cjelokupne kopnene i odobalne, prijenosne odnosno transportne i distribucijske infrastrukture na koordiniran način vodi računa o svim relevantnim sektorima, kao što su sektor plina, električne energije i prometa.
Kako bi se poštovali Pariški sporazum i ostvarili klimatski ciljevi Unije do 2030., ciljevi razvoja energije na moru do 2040. te u skladu s ciljem Unije da postigne klimatsku neutralnost najkasnije do 2050., okvir transeuropskih energetskih mreža trebao bi se temeljiti na pametnijem, integriranijem, dugoročnijem i optimiziranijem pristupu „jedinstvenog energetskog sustava” zahvaljujući uvođenju okvira kojim se omogućuje bolja koordinacija planiranja infrastrukture u različitim sektorima i pruža prilika za optimalnu integraciju različitih rješenja za povezivanje koja uključuju različite mrežne elemente među različitim infrastrukturama.
To bi trebalo osigurati razvojem modela postupne integracije koji omogućuje usklađenost metodologija za pojedine sektore na temelju zajedničkih pretpostavki te koji odražava međuovisnosti.
(14) Uredba (EZ) br.
715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009.
o uvjetima za pristup mrežama za transport prirodnog plina i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1775/2005 (SL L 211, 14.8.2009., str. 36.).
(15) Uredba (EU) 2019/943 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. lipnja 2019. o unutarnjem tržištu električne energije (SL L 158, 14.6.2019., str. 54.).