3.6.2022.
HR
Službeni list Europske unije
L 152/47
(8)
Iako su ciljevi Uredbe (EU) br. 347/2013 i dalje uglavnom valjani, sadašnji okvir transeuropskih energetskih mreža još u potpunosti ne odražava očekivane promjene energetskog sustava koje će nastati uslijed novog političkog konteksta, a posebno zbog ažuriranih energetskih i klimatskih ciljeva Unije za 2030. i cilja klimatske neutralnosti do 2050. u okviru europskog zelenog plana.
Stoga se, među ostalim aspektima, ciljevi ublažavanja klimatskih promjena i prilagodbe klimatskim promjenama trebaju na odgovarajući način odražavati u revidiranom okviru transeuropskih energetskih mreža.
Uz nov politički kontekst i ciljeve u proteklom je desetljeću tehnološki razvoj bio iznimno brz.
Taj bi razvoj trebalo uzeti u obzir kad je riječ o kategorijama energetske infrastrukture obuhvaćenima ovom Uredbom, kriterijima odabira za projekte od zajedničkog interesa te prioritetnim koridorima i područjima.
Istodobno se odredbama ove Uredbe ne bi smjelo utjecati na pravo države članice da utvrđuje uvjete za iskorištavanje svojih energetskih resursa, svoj izbor među različitim izvorima energije i opću strukturu svoje opskrbe energijom, u skladu s člankom 194.
UFEU-a.
(9)
Direktivama 2009/73/EZ (9) i (EU) 2019/944 (10) Europskog parlamenta i Vijeća uređuje se unutarnje tržište energije.
Premda je u dovršenju tog tržišta postignut velik napredak, moguća su daljnja poboljšanja, koja bi se mogla ostvariti boljom upotrebom postojeće energetske infrastrukture, integracijom većih količina energije iz obnovljivih izvora i integracijom sustava.
(10)
Unijinu energetsku infrastrukturu trebalo bi unaprijediti kako bi se spriječili tehnički kvarovi i povećala njezina otpornost na takve kvarove, prirodne nepogode ili nesreće izazvane ljudskim djelovanjem, negativne učinke klimatskih promjena i prijetnje njezinoj sigurnosti, posebno u vezi s europskom kritičnom infrastrukturom u skladu s Direktivom Vijeća 2008/114/EZ (11).
(11)
Unijinu energetska infrastruktura trebala bi biti otporna na neizbježne učinke za koje se očekuje da će ih klimatske promjene, unatoč nastojanjima da se ublaže, imati u Europi.
Stoga je iznimno važno dodatno raditi na prilagodbi klimatskim promjenama i ublažavanju klimatskih promjena, povećanju otpornosti te na sprečavanju katastrofa i pripravnosti na katastrofe.
(12)
Pri razvoju transeuropske energetske infrastrukture trebalo bi, ako je to tehnički moguće i najučinkovitije, uzeti u obzir mogućnost prenamjene postojeće infrastrukture i opreme.
(13)
Sigurnost opskrbe, kao jedan od glavnih razloga donošenja Uredbe (EU) br. 347/2013, znatno je povećana projektima od zajedničkog interesa.
Osim toga, prema Komisijinoj procjeni učinka priloženoj Komunikaciji Komisije od 17. rujna 2020. naslovljenoj „Povećanje klimatskih ambicija Europe za 2030. – Ulaganje u klimatski neutralnu budućnost za dobrobit naših građana” očekuje se znatno smanjenje potrošnje prirodnog plina jer nesmanjeni intenzitet njegove upotrebe nije u skladu s postizanjem ugljične neutralnosti.
S druge strane, očekuje se da će do 2050. znatno porasti potrošnja bioplina, vodika iz obnovljivih izvora i niskougljičnog vodika te sintetičkih plinovitih goriva.
Infrastruktura za plin sada je bolje povezana, a otpornost opskrbe znatno se poboljšala od 2013.
Te promjene u području plina trebalo bi uzeti u obzir pri planiranju energetske infrastrukture.
Međutim, još uvijek nisu sve države članice dovoljno povezane na europsku plinsku mrežu, a posebno se otočne države članice i dalje suočavaju sa znatnim problemima u pogledu sigurnosti opskrbe i energetske izoliranosti.
Iako se očekuje da će 78 % plinskih projekata koji su projekti od zajedničkog interesa biti pušteno u rad do kraja 2025., u nekima je došlo do znatnih kašnjenja, među ostalim zbog problema povezanih s izdavanjem dozvola.
Ova Uredba stoga ne bi smjela negativno utjecati na projekte od zajedničkog interesa koji na datum njezina stupanja na snagu još nisu dovršeni.
Stoga bi projekti od zajedničkog interesa koji su uvršteni na peti Unijin popis projekata od zajedničkog interesa, uspostavljen u skladu s Uredbom (EU) br. 347/2013, čiji je spis zahtjeva nadležno tijelo prihvatilo na pregled, trebali bi moći zadržati svoja prava i obveze u pogledu dozvola tijekom razdoblja od četiri godine od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.
(9) Direktiva 2009/73/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište prirodnog plina i stavljanju izvan snage Direktive 2003/55/EZ (SL L 211, 14.8.2009., str. 94.).
(10) Direktiva (EU) 2019/944 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. lipnja 2019.
o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište električne energije i izmjeni Direktive 2012/27/EU (SL L 158, 14.6.2019., str. 125.).
(11) Direktiva Vijeća 2008/114/EZ od 8. prosinca 2008.
o utvrđivanju i označivanju europske kritične infrastrukture i procjeni potrebe poboljšanja njezine zaštite (SL L 345, 23.12.2008., str. 75.).