3.6.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
L 152/47
(8)
Kuigi määruse (EL) nr 347/2013 eesmärgid jäävad suuresti samaks, ei kajasta praegune üleeuroopalise energiavõrgu raamistik veel täiel määral energiasüsteemi oodatavaid muutusi, mis tulenevad uuest poliitilisest kontekstist ja eelkõige liidu täiendatud 2030. aasta energia- ja kliimaeesmärkidest ning Euroopa roheleppe kohasest 2050. aasta kliimaneutraalsuse eesmärgist.
Seepärast tuleb muudetud üleeuroopalise energiavõrgu raamistikus lisaks muudele aspektidele asjakohaselt kajastada nii kliimamuutuste leevendamise kui ka nendega kohanemise eesmärke.
Peale uue poliitilise konteksti ja eesmärkide on tehnoloogia viimasel kümnendil kiiresti arenenud.
Seda arengut tuleks arvesse võtta käesoleva määrusega hõlmatud energiataristu kategooriates, ühishuviprojektide valikukriteeriumides ning esmatähtsate koridoride ja alade puhul.
Käesoleva määruse sätted ei tohiks samas mõjutada liikmesriigi õigust määrata kindlaks oma energiavarude kasutamise tingimused, tema valikuid erinevate energiaallikate vahel ning tema energiavarustuse üldstruktuuri, kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 194.
(9)
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivides 2009/73/EÜ (9) ja (EL) 2019/944 (10) nähakse ette energia siseturg.
Kuigi selle turu väljakujundamisel on tehtud märkimisväärseid edusamme, on veel arenguruumi, kasutades paremini olemasolevat energiataristut, lõimides suuremaid koguseid taastuvenergiat ning lõimides süsteeme.
(10)
Liidu energiataristut tuleks ajakohastada, et vältida tehnilisi rikkeid ja suurendada avariikindlust ning taristu vastupanuvõimet loodusõnnetustele või inimtegevusest tingitud katastroofidele, kliimamuutuse kahjulikule mõjule ja julgeolekuohtudele – eelkõige puudutab see nõukogu direktiivi 2008/114/EÜ (11) kohaseid Euroopa elutähtsaid infrastruktuure.
(11)
Olenemata jõupingutustest kliimamuutuste leevendamiseks peaks liidu energiataristu olema vastupidav vältimatutele mõjudele, mida kliimamuutused eeldatavasti Euroopas tekitavad.
Seetõttu on äärmiselt oluline tugevdada jõupingutusi, mis on seotud kliimamuutustega kohanemise ja nende leevendamise, vastupanuvõime suurendamise, katastroofide ennetamise ja nendeks valmisolekuga.
(12)
Kui see on tehniliselt võimalik ja kõige tõhusam tuleks üleeuroopalise energiataristu arendamisel arvesse võtta olemasoleva taristu ja seadmete kasutusotstarbe muutmise võimalust.
(13)
Energiavarustuskindlust, mis on määruse (EL) nr 347/2013 vastuvõtmise üks peamisi tõukejõude, on ühishuviprojektide kaudu märkimisväärselt parandatud.
Lisaks eeldatakse komisjoni kliimaeesmärgi mõjuhinnangus, mis on lisatud komisjoni 17. septembri 2020. aasta teatisele „Euroopa 2030. aasta kliimaeesmärgi suurendamine: investeerimine kliimaneutraalsesse tulevikku meie inimeste hüvanguks“, et maagaasi tarbimine väheneb märkimisväärselt, sest selle vaibumatu kasutamine ei ole CO2-neutraalsusega kooskõlas.
Teisest küljest suureneb 2050. aastaks eeldatavasti märkimisväärselt biogaasi, taastuva ja vähese CO2 heitega vesiniku ning sünteetiliste gaasiliste kütuste tarbimine.
Gaasi puhul on taristu nüüd paremini ühendatud ja tarnekindlus on alates 2013. aastast tunduvalt paranenud.
Energiataristu kavandamine peaks seda muutuvat gaasimaastikku kajastama.
Siiski ei ole kõik liikmesriigid veel Euroopa gaasivõrguga piisavalt ühendatud ning eelkõige saareriikidest liikmesriikidel on endiselt suuri probleeme, mis on seotud varustuskindluse ja energiasüsteemide eraldatusega.
Kuigi 78 % gaasivaldkonna ühishuviprojektidest tuleks 2025. aasta lõpuks eeldatavalt käiku lasta, esineb mitme puhul märgatavaid viivitusi, muu hulgas loaprobleemide tõttu.
Seetõttu ei tohiks käesolev määrus avaldada negatiivset mõju ühishuviprojektidele, mis ei ole määruse jõustumise kuupäevaks veel lõpule viidud.
Seepärast peaks määruse (EL) nr 347/2013 kohaselt koostatud liidu ühishuviprojektide viiendasse loendisse kantud ühishuviprojektidel, mille taotlustoimiku on pädev asutus läbivaatamiseks heaks kiitnud, olema võimalik säilitada oma õigused ja kohustused seoses lubade andmisega nelja aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.
(9) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/73/EÜ, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/55/EÜ (ELT L 211, 14.8.2009, lk 94).
(10) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/944 elektrienergia siseturu ühiste normide kohta ja millega muudetakse direktiivi 2012/27/EL (ELT L 158, 14.6.2019, lk 125).
(11) Nõukogu 8. detsembri 2008. aasta direktiiv 2008/114/EÜ Euroopa elutähtsate infrastruktuuride identifitseerimise ja määramise ning nende kaitse parandamise vajaduse hindamise kohta (ELT L 345, 23.12.2008, lk 75).