3.6.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
L 152/45
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2022/869, 30. mai 2022, üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta ja millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 715/2009, (EL) 2019/942 ja (EL) 2019/943 ning direktiive 2009/73/EÜ ja (EL) 2019/944 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 347/2013
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 172, võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele, võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1), võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2), toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3) ning arvestades järgmist: (1)
Komisjon esitas 11. detsembri 2019. aasta teatises „Euroopa roheline kokkulepe“ (edaspidi „Euroopa rohelepe“) uue majanduskasvu strateegia, mille eesmärk on muuta liit õiglaseks ja jõukaks, nüüdisaegse, ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega ühiskonnaks, kus hiljemalt 2050. aastaks on saavutatud kliimaneutraalsuse eesmärk ja kus majanduskasv on ressursikasutusest lahutatud.
Komisjoni tegi 17. septembri 2020. aasta teatises „Euroopa 2030. aasta kliimaeesmärgi suurendamine: investeerimine kliimaneutraalsesse tulevikku meie inimeste hüvanguks“ ettepaneku suurendada kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärki 2030. aastaks vähemalt 55 %-ni.
Seda eesmärki toetas 11. detsembril 2020 Euroopa Ülemkogu ja sellele teatisele lisatud mõjuhinnangus kinnitatakse, et tuleviku energiaallikate jaotus on praegusest väga erinev, ning rõhutatakse vajadust energiaalased õigusaktid läbi vaadata ja neid vajaduse korral muuta.
Praegused investeeringud energiataristusse ei ole tuleviku energiataristu ümberkujundamiseks ja ehitamiseks selgelt piisavad.
See tähendab ka, et Euroopa energiasüsteemi ümberkujundamise toetamiseks on vaja taristut, sealhulgas kiiret elektrifitseerimist, taastuvelektri ja fossiilkü­ tusevaba elektri tootmise osakaalu suurendamist, taastuvate ja vähese CO2 heitega gaaside laialdasemat kasutamist, energiasüsteemide lõimimist ja uuenduslike lahenduste suuremat kasutuselevõttu.
(2)
Praegune liidu tasandi siduv eesmärk saavutada 2030. aastaks taastuvenergia vähemalt 32 % osakaal energia lõpptarbimisest, ja liidu tasandi peaeesmärk saavutada vähemalt 32,5 % energiatõhusus, vaadatakse läbi osana liidu tõhustatud eesmärgist, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1119 (4) ja Euroopa roheleppes.
(3)
ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi Pariisi kliimakokkuleppes (5) (edaspidi „Pariisi kokkulepe“) on seatud pikaajaline eesmärk hoida üleilmne keskmise temperatuuri tõus tunduvalt alla 2 °C võrreldes tööstusajastu eelse tasemega ning jätkata jõupingutusi temperatuuri tõusu hoidmiseks 1,5 °C piires võrreldes tööstusajastu eelse tasemega, ning rõhutatakse, kui oluline on kohaneda kliimamuutuste kahjuliku mõjuga ning viia
(1) (2) (3) (4)
ELT C 220, 9.6.2021, lk 51.
ELT C 440, 29.10.2021, lk 105.
Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2022. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 16. mai 2022. aasta otsus.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimamäärus) (ELT L 243, 9.7.2021, lk 1).
(5) ELT L 282, 19.10.2016, lk 4.