L 152/50
DA
Den Europæiske Unions Tidende
3.6.2022
projektbaserede tilgang og hen imod en koordineret, samlet tilgang, der sikrer bæredygtig udvikling af integrerede offshorenet i overensstemmelse med potentialet for offshore vedvarende energi i hvert havområde, miljøbeskyttelse og andre anvendelser af havet.
Der bør være en tilgang baseret på frivilligt samarbejde mellem medlemsstaterne.
Medlemsstaterne bør fortsat være ansvarlige for at godkende projekter af fælles interesse, som vedrører deres område, og de dermed forbundne omkostninger.
(23)
De relevante medlemsstater bør være i stand til at vurdere fordele og omkostninger ved de prioriterede offshorenet­ korridorer til vedvarende energi og foretage en foreløbig analyse af omkostningsdelingen for hver prioriteret offshorenetkorridor for at understøtte fælles politiske tilsagn om udvikling af offshore vedvarende energi.
Kommissionen bør sammen med medlemsstaterne og de relevante transmissionssystemoperatører (TSO'er) og nationale regulerende myndigheder udvikle en vejledning vedrørende en specifik cost-benefit- og omkostningsdeling i forbindelse med udførelse af planerne for udvikling af integrerede offshorenet, som bør gøre det muligt for medlemsstaterne at foretage en passende vurdering.
(24)
Processen for udarbejdelse af den tiårige EU-dækkende netudviklingsplan har vist sig at være effektiv som grundlag for udpegning af projekter af fælles interesse inden for kategorierne elektricitet og gas.
Selv om det europæiske net af transmissionssystemoperatører for elektricitet (»ENTSO for elektricitet«) og det europæiske net af transmissionssy­ stemoperatører for gas (»ENTSO for gas«) og TSO'erne spiller en vigtig rolle i processen, er der imidlertid behov for mere kontrol, navnlig med hensyn til at fastlægge scenarier for fremtiden, identificere langsigtede infrastrukturhuller og flaskehalse og vurdere individuelle projekter, for at øge tilliden til processen.
På grund af behovet for uafhængig validering bør Agenturet for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder (»agenturet«) og Kommissionen derfor spille en større rolle i processen, herunder i processen til udarbejdelse af den tiårige EU-dækkende netudviklingsplan i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr.
715/2009 (14) og EuropaParlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/943 (15).
Processen med den tiårige EU-dækkende netudviklingsplan bør drage fordel af objektivt, videnskabeligt baseret input fra et uafhængigt videnskabeligt organ såsom det europæiske videnskabelige rådgivende organ om klimaændringer og bør tilrettelægges på den mest effektive måde.
(25)
Under udførelsen af deres opgaver forud for vedtagelsen af de tiårige EU-dækkende netudviklingsplaner bør ENTSO for elektricitet og ENTSO for gas gennemføre en omfattende høringsproces, der inddrager alle relevante interessenter.
Høringen bør være åben og gennemsigtig og bør tilrettelægges i god nok tid til at muliggøre, at interessenternes feedback kan indgå i udarbejdelsen af centrale faser af de tiårige EU-dækkende netudviklingsplaner, f.eks. scenarieudvikling, identificering af infrastrukturhuller og cost-benefit-analysemetoden til projektvurdering.
ENTSO for elektricitet og ENTSO for gas bør tage behørigt hensyn til input, som modtages fra interessenterne under høringerne, og forklare, hvordan de har taget hensyn til disse input.
(26)
I overensstemmelse med konklusionerne fra energiinfrastrukturforummet i 2020 er det nødvendigt at sikre, at alle relevante sektorer såsom gas-, elektricitets- og transportsektorerne tages i betragtning i et integreret perspektiv i planlægningsprocesserne for al onshore- og offshore-, transmissions- og distributionsinfrastruktur.
For at overholde Parisaftalen og nå Unionens klimamål for 2030, udviklingsmålene for offshoreenergi for 2040 og være i overensstemmelse med Unionens mål om at opnå klimaneutralitet senest i 2050 bør rammen for transeuropæiske energinet være baseret på en mere intelligent, mere integreret, langsigtet og optimeret vision om »ét energisystem« gennem indførelse af en ramme, der muliggør bedre koordinering af infrastrukturplanlægning på tværs af forskellige sektorer og skaber mulighed for på optimal vis at integrere forskellige sammenkoblingsløsninger, der involverer forskellige netelementer mellem forskellige infrastrukturer.
Dette bør sikres ved at udvikle en mere og mere integreret model, der gør det muligt at skabe sammenhæng mellem enkeltsektorbaserede metoder baseret på fælles antagelser, og der afspejler indbyrdes afhængighed.
(14) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr.
715/2009 af 13. juli 2009 om betingelserne for adgang til naturgastransmis­ sionsnet og om ophævelse af forordning (EF) nr.
1775/2005 (EUT L 211 af 14.8.2009, s. 36).
(15) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/943 af 5. juni 2019 om det indre marked for elektricitet (EUT L 158 af 14.6.2019, s. 54).