L 152/50
CS
Úřední věstník Evropské unie
3.6.2022
elektrizačních soustav na moři a na pevnině.
Zvláště by plánování infrastruktury na moři mělo ustoupit od přístupu založeného na jednotlivých projektech ve prospěch koordinovaného komplexního přístupu zajišťujícího udržitelný rozvoj integrovaných elektrizačních soustav na moři v souladu s potenciálem příbřežních obnovitelných zdrojů jednotlivých přímořských oblastí, ochranou životního prostředí a dalšími způsoby využití moře.
Měl by být uplatňován přístup dobrovolné spolupráce mezi členskými státy.
Členské státy by měly i nadále odpovídat za schvalování projektů společného zájmu, které se týkají jejich území, a souvisejících nákladů.
(23)
Příslušné členské státy by měly být schopny posoudit přínosy a náklady prioritních koridorů elektrizačních soustav na moři z hlediska energie z obnovitelných zdrojů a provést předběžnou analýzu sdílení nákladů na úrovni jednotlivých prioritních koridorů elektrizačních soustav na moři, aby podpořily společné politické závazky k rozvoji energie z obnovitelných zdrojů na moři.
Komise by spolu s členskými státy a příslušnými provozovateli přenosových soustav a vnitrostátními regulačními orgány měla vypracovat pokyny pro konkrétní náklady a přínosy a sdílení nákladů pro účely zavádění plánů rozvoje integrovaných sítí na moři, které by měly členským státům umožnit provedení odpovídajícího posouzení.
(24)
Proces desetiletého plánu rozvoje sítě pro celou Unii jako základ pro určení projektů společného zájmu v kategoriích elektřiny a plynu se osvědčil jako účinný.
Ačkoli Evropská síť provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav, Evropská síť provozovatelů plynárenských přepravních soustav a provozovatelé přenosových soustav hrají v tomto procesu důležitou úlohu, je zapotřebí větší kontroly, aby se posílila důvěra v tento postup, zejména pokud jde o vymezení scénářů pro budoucnost, určení dlouhodobých nedostatků a úzkých míst v infrastruktuře a posuzování jednotlivých projektů.
Vzhledem k potřebě nezávislého ověřování by proto měla hrát v uvedeném postupu větší úlohu Agentura pro spolupráci energetických regulačních orgánů (dále jen „agentura“) a Komise, a to i v postupu vypracovávání desetiletých plánů rozvoje sítě pro celou Unii podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 (14) a (EU) č. 2019/943 (15).
Proces desetiletého plánu rozvoje sítě pro celou Unii by měl využívat objektivní, vědecky podložené vstupy od nezávislého vědeckého orgánu, jako je Evropský vědecký poradní výbor pro změnu klimatu, a měl by být organizován co nejefektivněji.
(25)
Při plnění svých úkolů před přijetím desetiletých plánů rozvoje sítě pro celou Unii by Evropská síť provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav a Evropská síť provozovatelů plynárenských přepravních soustav měly vést rozsáhlé konzultace se všemi příslušnými zainteresovanými stranami.
Konzultace by měly být otevřené a transparentní a měly by být uskutečněny včas, aby umožnily získání zpětné vazby od zainteresovaných stran při přípravě klíčových fází desetiletých plánů rozvoje sítě pro celou Unii, jako je vypracování scénářů, zjišťování nedostatků v infrastruktuře a metodika analýzy nákladů a přínosů pro posuzování projektů.
Evropská síť provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav a Evropská síť provozovatelů plynárenských přepravních soustav by měly náležitě zohlednit podněty získané od zainteresovaných stran během konzultací a měly by vysvětlit, jak tyto podněty zohlednily.
(26)
V souladu se závěry Fóra pro energetickou infrastrukturu 2020 je nezbytné zajistit, aby v procesech plánování všech infrastruktur na pevnině i na moři pro přenos a distribuci byla uceleně zohledněna všechna příslušná odvětví, jako je plyn, elektřina a doprava.
Za účelem naplnění Pařížské dohody a dosažení cílů Unie v oblasti klimatu pro rok 2030, cílů rozvoje energie na moři do roku 2040 a v souladu s cílem Unie dosáhnout klimatické neutrality nejpozději do roku 2050 by se měl rámec transevropských energetických sítí opírat o inteligentnější, integrovanější, dlouhodobější a optimalizovanější koncepci „jednotného energetického systému“ prostřednictvím vytvoření rámce, který umožní lépe koordinovat plánování infrastruktury v různých odvětvích a vytvoří příležitost k optimální integraci různých řešení, která budou zahrnovat různé prvky sítě mezi různými infrastrukturami.
To by mělo být zajištěno vytvořením postupně integrovaného modelu, který umožní soulad mezi odvětvovými metodikami založenými na společných předpokladech a bude odrážet vzájemnou propojenost.
(14) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 ze dne 13. července 2009 o podmínkách přístupu k plynárenským přepravním soustavám a o zrušení nařízení (ES) č. 1775/2005 (Úř. věst.
L 211 14.8.2009, s. 36).
(15) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/943 ze dne 5. června 2019 o vnitřním trhu s elektřinou (Úř. věst.
L 158, 14.6.2019, s. 54).