3.6.2022
CS
Úřední věstník Evropské unie
L 152/45
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2022/869 ze dne 30. května 2022, kterým se stanoví hlavní směry pro transevropské energetické sítě, mění nařízení (ES) č. 715/2009, (EU) 2019/942 a (EU) 2019/943 a směrnice 2009/73/ES a (EU) 2019/944 a zrušuje nařízení (EU) č. 347/2013
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 172 této smlouvy, s ohledem na návrh Evropské komise, po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům, s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1), s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2), v souladu s řádným legislativním postupem (3), vzhledem k těmto důvodům: (1)
Ve svém sdělení ze dne 11. prosince 2019 nazvaném „Zelená dohoda pro Evropu“ (dále jen „Zelená dohoda pro Evropu“) vytyčila Komise novou strategii růstu, jejímž cílem je transformovat Unii ve spravedlivou a prosperující společnost s moderní a konkurenceschopnou ekonomikou efektivně využívající zdroje, která nejpozději do roku 2050 naplní svůj cíl klimatické neutrality a ve které nebude mít hospodářský růst vazbu na využívání zdrojů.
Ve svém sdělení ze dne 17. září 2020 nazvaném „Zvýšení cílů Evropy v oblasti klimatu do roku 2030 – Investice do klimaticky neutrální budoucnosti ve prospěch našich občanů“ Komise navrhla zvýšit cíl snížení emisí skleníkových plynů do roku 2030 alespoň na 55 %.
Tuto ambici potvrdila Evropská rada dne 11. prosince 2020 a posouzení dopadů připojené k uvedenému sdělení potvrzuje, že budoucí skladba zdrojů energie se bude velmi lišit od skladby současné a že bude nutné přezkoumat a v případě potřeby revidovat právní předpisy v oblasti energetiky.
Stávající investice do energetické infrastruktury zjevně nepostačují k transformaci a výstavbě energetické infrastruktury budoucnosti.
To rovněž znamená, že musí existovat infrastruktura, která podpoří evropskou transformaci energetiky, a to včetně rychlé elektrifikace, rozšíření výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů bez využití fosilních paliv, většího využívání plynů z obnovitelných zdrojů a nízkouhlíkových plynů, integrace energetického systému a většího využívání inovativních řešení.
(2)
Stávající závazný cíl Unie v oblasti energie z obnovitelných zdrojů pro rok 2030 ve výši nejméně 32 % konečné spotřeby energie a hlavní cíl Unie v oblasti energetické účinnosti ve výši nejméně 32,5 % budou revidovány s° ohledem na vyšší ambici Unie formulovanou v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1119 (4) a v Zelené dohodě pro Evropu.
(3)
Pařížská dohoda přijatá na základě Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (5) (dále jen „Pařížská dohoda“) stanoví dlouhodobý cíl udržet nárůst průměrné globální teploty výrazně pod hranicí 2°°C oproti hodnotám před průmyslovou revolucí a usilovat o to, aby tento nárůst nepřesáhl 1,5°°C oproti hodnotám před
(1) Úř. věst.
C 220, 9.6.2021, s. 51.
(2) Úř. věst.
C 440, 29.10.2021, s. 105.
(3) Postoj Evropského parlamentu ze dne 5. dubna 2022 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 16. května 2022.
(4) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1119 ze dne 30. června 2021, kterým se stanoví rámec pro dosažení klimatické neutrality a mění nařízení (ES) č. 401/2009 a nařízení (EU) 2018/1999 („evropský právní rámec pro klima“) (Úř. věst.
L 243, 9.7.2021, s. 1).
(5) Úř. věst.
L 282, 19.10.2016, s.
4.