3.6.2022 г.
BG
Официален вестник на Европейския съюз
L 152/47
(8)
Въпреки че целите на Регламент (ЕС) No 347/2013 като цяло продължават да са валидни, действащата уредба в областта на трансевропейските енергийни мрежи все още не отразява изцяло очакваните промени в енергийната система, които ще настъпят под влиянието на новия политически контекст, по-специално на по-високите цели на Съюза за 2030 г. в областта на енергетиката и климата, както и на целта за неутралност по отношение на климата до 2050 г. съгласно Европейския зелен пакт.
Поради това, наред с други аспекти, както целите за смекчаване на изменението на климата, така и целите за адаптиране към изменението на климата трябва да бъдат адекватно отразени в преразгледаната уредба в областта на трансевропейските енергийни мрежи.
Освен с новия политически контекст и цели последното десетилетие се характеризира с бързо технологично развитие.
Това развитие следва да бъде отразено в категориите енергийна инфраструктура, обхванати от настоящия регламент, в критериите за подбор на проекти от общ интерес и в приоритетните коридори и области.
Същевременно разпоредбите на настоящия регламент следва да не засягат правото на дадена държава членка да определя условията за използване на енергийните си ресурси, да избира между различни енергийни източници и да определя общата структура на енергийното си снабдяване в съответствие в член 194 от ДФЕС.
(9)
В директиви 2009/73/ЕО (9) и (ЕС) 2019/944 (10) на Европейския парламент и на Съвета е предвиден вътрешен енергиен пазар.
Въпреки постигнатия напредък по отношение на завършването на този пазар, все още има място за подобрение чрез по-добро използване на съществуващата енергийна инфраструктура, интегриране на нарастващите количества енергия от възобновяеми източници и интегриране на системите.
(10)
Енергийната инфраструктура на Съюза следва да бъде подобрена с цел да се предотвратяват технически неизправности и да се подобри нейната устойчивост при такива неизправности, природни или предизвикани от човека бедствия, отрицателни последици от изменението на климата и заплахи за нейната сигурност, по-специално по отношение на европейските критични инфраструктури съгласно Директива 2008/114/ЕО (11).
(11)
Енергийната инфраструктура на Съюза следва да е устойчива на неизбежните въздействия, които изменението на климата се очаква да предизвика в Европа въпреки усилията за смекчаване.
Ето защо е изключително важно да бъдат увеличени усилията за адаптиране към изменението на климата и смекчаване на последиците от него, за постигане на устойчивост, за подготвеност и предотвратяване на бедствия.
(12)
При развитието на трансевропейската енергийна инфраструктура следва да се вземе предвид, когато това е технически възможно и най-ефикасно, възможността за промяна на предназначението на съществуващата инфраструктура и оборудване.
(13)
Сигурността на доставките, която беше основен мотив за приемането на Регламент (ЕС) No 347/2013, е подобрена съществено чрез проекти от общ интерес.
Освен това съгласно оценката на въздействието на Комисията, придружаваща съобщението на Комисията от 17 септември 2020 г., озаглавено „Засилване на европейската амбиция в областта на климата за 2030 г.
Инвестиция в неутрално по отношение на климата бъдеще в полза на нашите граждани“, се очаква значително намаляване на потреблението на природен газ, тъй като широката му употреба е несъвместима с неутралността по отношение на климата.
От друга страна, до 2050 г. се очаква да нарасне значително потреблението на възобновяем и нисковъглероден водород и на синтетични газообразни горива.
По отношение на газа инфраструктурата сега е по-добре свързана, а доставките са много по-устойчиви в сравнение с 2013 г.
Планирането на енергийната инфраструктура следва да отразява този променящ се профил на газовия сектор.
Все още обаче не всички държави членки са свързани в достатъчна степен с европейската газопреносна мрежа, а по-специално островните държави членки продължават да са изправени пред значителни предизвикателства по отношение на сигурността на доставките и енергийната изолация.
Макар за 78 % от газовите проекти, които са проекти от общ интерес, да се очаква да бъдат пуснати в експлоатация до края на 2025 г., при голям брой от тези проекти се наблюдава значително забавяне, включително поради проблеми във връзка с издаването на разрешения.
Поради това настоящият регламент следва да не оказва отрицателно въздействие върху проектите от общ интерес, които към датата на влизането му в сила все още не са завършени.
Поради това при проектите от общ интерес, включени в петия списък на Съюза на проекти от общ интерес, изготвен съгласно Регламент (ЕС) No 347/2013, за които документацията по заявлението е била приета за разглеждане от компетентния орган, следва да могат да се запазят правата и задълженията, що се отнася до издаването на разрешения, за период от четири години след датата на влизане в сила на настоящия регламент.
(9) Директива 2009/73/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 13 юли 2009 г. относно общите правила за вътрешния пазар на природен газ и за отмяна на Директива 2003/55/ЕО (ОВ L 211, 14.8.2009 г., стр. 94).
(10) Директива (ЕС) 2019/944 на Европейския парламент и на Съвета от 5 юни 2019 г. относно общите правила за вътрешния пазар на електроенергия и за изменение на Директива 2012/27/ЕС (ОВ L 158, 14.6.2019 г., стр. 125).
(11) Директива 2008/114/ЕО на Съвета от 8 декември 2008 г. относно установяването и означаването на европейски критични инфраструктури и оценката на необходимостта от подобряване на тяхната защита (ОВ L 345, 23.12.2008 г., стр. 75).