L 152/46
BG
Официален вестник на Европейския съюз
3.6.2022 г.
адаптирането към неблагоприятните последици от изменението на климата и привеждането на финансовите потоци в съответствие с целите за ниски емисии на парникови газове и развитие, което е устойчиво на изменението на климата.
На 12 декември 2019 г.
Европейският съвет одобри целта за постигане на неутрален по отношение на климата Европейски съюз до 2050 г. в съответствие с целите на Парижкото споразумение.
(4)
В Регламент (ЕС) No 347/2013 на Европейския парламент и на Съвета (6) са установени указания за навременното разработване и оперативната съвместимост на приоритетните коридори и области от трансевропейската енергийна структура с оглед на постигането на заложените в Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) цели в областта на енергийната политика за обезпечаване на функционирането на вътрешния енергиен пазар, на сигурността на енергийните доставки и на конкурентните енергийни пазари в Съюза, за насърчаване на енергийната ефективност, енергоспестяването и разработването на нови възобновяеми видове енергия, както и за насърчаване на междусистемните връзки на енергийните мрежи.
С Регламент (ЕС) No 347/2013 е установена рамка за съвместната работа на държавите членки и съответните заинтересовани лица в регионален контекст, чрез която да бъдат разработени по-добре свързани енергийни мрежи с цел да бъдат присъединени регионите, които понастоящем са изолирани от европейските енергийни пазари, да се укрепят съществуващите и да се насърчи създаването на нови трансгранични междусистемни връзки и да се способства за интегрирането на възобновяемата енергия.
Със своята насоченост към постигането на тези цели Регламент (ЕС) No 347/2013 допринася за постигането на интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж и носи ползи за целия Съюз по отношение на конкурентоспособността и икономическото, социалното и териториалното сближаване.
(5)
Оценката на Регламент (ЕС) No 347/2013 показа ясно, че уредбата е довела до действително подобряване на интеграцията на мрежите на държавите членки, стимулирала е търговията с енергия и следователно е допринесла за конкурентоспособността на Съюза.
Проектите от общ интерес в областта на електроенергията и газа допринесоха значително за сигурността на доставките.
По отношение на газа инфраструктурата сега е по-добре свързана, а доставките са много по-устойчиви в сравнение с 2013 г.
Регионалното сътрудничество в регионалните групи и посредством трансграничното разпределение на разходите е важен фактор, способстващ за изпълнението на проектите.
В много случаи обаче трансграничното разпределение на разходите не доведе до намаляване на недостига на финансиране за проектите, както беше предвидено.
Въпреки че повечето процедури за издаване на разрешения бяха съкратени, в някои случаи процесът все още продължава дълго.
Финансовата помощ от Механизма за свързване на Европа (МСЕ), създаден с Регламент (ЕС) No 1316/2013 на Европейския парламент и на Съвета (7), беше важен фактор, тъй като безвъзмездните средства за проучвания способстваха за намаляването на рисковете на ранните етапи от развитието на проектите, а безвъзмездните средства за строително-монтажни работи помогнаха да бъдат отстранени участъците с недостатъчна преносна/пропускателна способност, свързани с проектите, които не биха могли да бъдат отстранени в достатъчна степен с финансиране при пазарни условия.
(6)
В своята резолюция от 10 юли 2020 г. относно преразглеждането на указанията за трансевропейската енергийна инфраструктура (8) Европейският парламент призовава за преразглеждане на Регламент (ЕС) № 347/2013, като се отчитат по-специално целите на Съюза за 2030 г. в областта на енергетиката и климата, целта му за неутралност по отношение на климата до 2050 г. и принципът за поставяне на енергийната ефективност на първо място.
(7)
Политиката за трансевропейските енергийни мрежи е основен инструмент за развитието на вътрешния енергиен пазар и е необходима за постигането на целите на Европейския зелен пакт.
За да постигне по-високи равнища на намаляване на емисиите на парникови газове до 2030 г. и неутралност по отношение на климата най-късно до 2050 г., Европа ще се нуждае от по-интегрирана енергийна система, като разчита на по-високи равнища на електрификация, основаваща се на допълнителни възобновяеми и нисковъглеродни източници, и на декарбонизация на газовия сектор.
Политиката за трансевропейските енергийни мрежи може да гарантира, че развитието на енергийната инфраструктура на Съюза ще способства за осъществяването на необходимия енергиен преход към неутралност по отношение на климата в съответствие с принципа за поставяне на енергийната ефективност на първо място и за технологична неутралност, като същевременно се отчита потенциалът за намаляване на емисиите при крайното потребление.
Тя може също така да гарантира междусистемни връзки, енергийна сигурност, пазарна и системна интеграция и конкуренция в полза на всички държави членки, както и енергия на достъпни цени за домакинствата и предприятията.
(6) Регламент (ЕС) No 347/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 април 2013 г. относно указания за трансевропейската енергийна инфраструктура и за отмяна на Решение No 1364/2006/ЕО, както и за изменение на регламенти (ЕО) No 713/2009, (ЕО) No 714/2009 и (ЕО) No 715/2009 (ОВ L 115, 25.4.2013 г., стр. 39).
(7) Регламент (ЕС) No 1316/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 г. за създаване на Механизъм за свързване на Европа, за изменение на Регламент (ЕС) No 913/2010 и за отмяна на регламенти (ЕО) No 680/2007 и (ЕО) No 67/2010 (ОВ L 348, 20.12.2013 г., стр. 129).
(8) ОВ C 371, 15.9.2021 г., стр. 68.