L 145/24
(23)
DA
Den Europæiske Unions Tidende
24.5.2022
I undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse blev der oprettet nye offshore-vindkraftanlæg i EU med en kapacitet på 2 600 MW.
En 8 MW havvindmølle anvender 60 ton GFF til de tre vindmølleblade.
I 2018 havde offshoreanlæg i EU's 28 medlemsstater således et forbrug på ca. 19 958 ton GFF og offshoreanlæg i EU's 27 medlemsstater havde et forbrug på ca. 10 118 ton.
3.2.
Egypten (24)
I 2018 var der ingen import under proceduren for aktiv forædling fra Egypten.
Som part i pan-Euro-Middelhavskon­ ventionen drager Egypten fordel af præferencetoldbehandling.
Importen af GFF fra Egypten er omfattet af 0 % toldpræferencer i modsætning til 5-7 % MFN-toldsatser.
Det følger heraf, at der i 2018 ikke var nogen økonomisk begrundelse for parterne for at importere GFF under proceduren for aktiv forædling fra Egypten.
(25)
I sin spørgeskemabesvarelse angav SGRE, at man i undersøgelsesperioden ikke importerede GFF fra Egypten til anvendelse i CS/EEZ.
Vestas besvarede ikke spørgeskemaet og kunne derfor ikke kaste lys over sagen.
I den forbindelse bemærkede Kommissionen, at Vestas allerede i den oprindelige undersøgelse ikke havde identificeret separat import med oprindelse i Egypten.
På grundlag af de oplysninger, der er fremlagt i den oprindelige undersøgelse, og navnlig oplysninger fremlagt direkte af egyptiske eksportører, importerede Vestas betydelige mængder af GFF fra Egypten under den normale ordning svarende til mellem 5 % og 8 % for EU28's import og mellem 2 % og 5 % af EU28's forbrug (13).
Disse tal ville være væsentligt højere for EU27.
(26)
Samtidig havde Vestas betydelige nye EU-offshoreanlæg i 2018 svarende til 30-50 % af alle nye anlæg i EU28 og EU27.
Dette tyder på, at der blev indført betydelige mængder af GFF fra Egypten til CS/EEZ i undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse.
Der findes ingen oplysninger, der modsiger denne konklusion.
(27)
Denne konklusion understøttes endvidere af det faktum, at importen af GFF med oprindelse i Egypten fandt sted umiddelbart efter indførelsen af foranstaltninger under ordningen for aktiv forædling (mere end 230 ton i andet halvår af 2020).
(28)
På grundlag af den foreliggende dokumentation konkluderede Kommissionen derfor, at der blev indført betydelige mængder til CS/EEZ fra Egypten, hvilket var medvirkende til den skade, der allerede var fastslået i den oprindelige undersøgelse.
3.3.
Kina (29)
I 2018 lå importmængden af GFF fra Kina under ordningen for aktiv forædling på 5 343 ton.
Heraf lå importen til medlemsstater med offshoreanlæg på 4 835 ton — 15 % heraf for Det Forenede Kongerige.
(30)
I besvarelsen af spørgeskemaet angav SGRE import af GFF fra Kina både under ordningen for aktiv forædling og den normale ordning for CS/EEZ i Unionen.
Mængden af aktiv forædling for EU27 alene udgjorde mellem 1 % og 3 % af EU28's samlede forbrug af GFF og mellem 4 % og 7 % af EU28's samlede import af GFF i undersøgelsesperioden (14).
Dette indebærer, at EU27's import og EU27's forbrug ville være endnu større.
Da disse mængder er over minimalniveauet, er de i sig selv nok til at forvolde skade — og bidrager således til den skade, der allerede blev fastslået i den oprindelig undersøgelse.
Kommissionen mindede endvidere om, at skadesanalysen i den oprindelige undersøgelse var foretaget ved at kumulere importen fra Egypten og Kina.
Derfor kan stigninger i importen til CS/EEZ kun bidrage yderligere til skaden, hvilket også blev konstateret i den oprindelige undersøgelse.
4.
FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER
(31)
Alle interesserede parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at udvide de eksisterende foranstaltninger over for visse vævede og/eller stingfæstnede stoffer af glasfiber med oprindelse i Kina og Egypten til at omfatte CS/EEZ.
De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger.
(13) Af fortrolighedshensyn er der angivet intervaller.
(14) Af fortrolighedshensyn er der angivet intervaller.