23.5.2022
4.4.1.3
SV
Europeiska unionens officiella tidning
L 144/37
Genomsnittsdata Odlingsdata ska samlas in under en tillräckligt lång tidsperiod för att man ska kunna göra en genomsnittlig bedömning av livscykelinventeringen kopplad till inflöden och utflöden för odling av grödor som kommer att kompensera för variationer på grund av säsongsmässiga skillnader.
Detta ska göras enligt beskrivningen i LEAPriktlinjerna, som anges nedan.
(a) För årliga grödor ska en bedömningsperiod på minst tre år användas (för att utjämna skillnader i skördeavkastning på grund av variationer i odlingsförhållandena under åren såsom klimat, skadedjur och sjukdomar osv.).
Om uppgifter för en treårsperiod inte finns tillgängliga, t.ex. för att ett nytt produktionssystem har inrättats (t.ex. ett nytt växthus, nyröjd mark, omställning till andra grödor), får bedömningen göras under en kortare period, som dock ska vara minst ett år.
Grödor eller växter som odlas i växthus ska anses vara årliga grödor/växter, såvida inte växtcykeln är betydligt kortare än ett år och en annan gröda odlas i följd inom det året.
Tomat, paprika och andra grödor som odlas och skördas under en längre period under året betraktas som årliga grödor.
(b) För fleråriga växter (inklusive hela växter och ätliga delar av fleråriga växter) ska en stabil situation (dvs. där alla utvecklingsstadier är proportionellt representerade under den undersökta tidsperioden) antas och en treårsperiod användas för att uppskatta inflöden och utflöden.
(c) Om de olika stadierna i växtcykeln kan vara olika långa ska en korrigering göras genom att de odlingsarealer som tilldelats olika utvecklingsstadier justeras i förhållande till de odlingsarealer som förväntas vid teoretisk jämvikt.
Tillämpningen av sådana korrigeringar ska förklaras och registreras i PEF-rapporten.
Livscykelinven­ teringen av fleråriga växter och grödor får inte användas förrän produktionssystemet faktiskt ger resultat.
(d) För grödor som odlas och skördas under mindre än ett år (t.ex. sallat som produceras under 2–4 månader) ska data samlas in i förhållande till den specifika produktionsperioden för en enda gröda från minst tre på varandra följande cykler.
Genomsnittet över tre år kan bäst uppnås genom att man först samlar in årliga uppgifter och beräknar livscykelinventeringen per år och därefter fastställer genomsnittet för tre år.
4.4.1.4
Bekämpningsmedel Utsläpp av bekämpningsmedel ska modelleras som specifika aktiva ingredienser.
USEtox-metoden för miljöpåver­ kansbedömning har en inbyggd multimediemodell som simulerar vad som händer med bekämpningsmedlen, med början från de olika utsläppsdelarna.
Därför behöver standardutsläppsfraktioner till de berörda delarna av miljön anges i modelleringen av livscykelinventeringen.
De bekämpningsmedel som sprids på åkern ska modelleras som 90 % utsläpp till jordbruksmark, 9 % utsläpp till luft och 1 % utsläpp till vatten (baserat på expertutlåtanden på grund av nuvarande begränsningar).
Mer specifika uppgifter kan användas om sådana finns tillgängliga.
4.4.1.5
Gödselmedel Utsläpp av gödselmedel (och stallgödsel) ska differentieras per typ av gödselmedel och omfatta minst följande: (a) Ammoniak till luft (från användning av kvävegödselmedel).
(b) Dikväveoxid till luft (direkt och indirekt) (från användning av kvävegödselmedel).
(c) Koldioxid till luft (från användning av kalk, urea och ureaföreningar).
(d) Ammoniak till ospecificerat vatten (läckage från användningen av kvävegödselmedel).
(e) Fosfat till ospecificerat vatten eller till sötvatten (läckage och avrinning av lösligt fosfat från användning av fosforgödselmedel).
(f) Fosfor till ospecificerat vatten eller till sötvatten (jordpartiklar som innehåller fosfor, från användning av fosforgödselmedel).
Modellen för påverkansbedömning av eutrofiering av sötvatten inleds i) när fosfor lämnar åkern (avrinning) eller ii) från spridningen av stallgödsel eller gödselmedel på åkern.
Inom modellering av livscykelinventering anses åkern (jorden) ofta tillhöra teknosfären och därmed ingå i livscykelinventeringsmodellen.
Detta överensstämmer med tillvägagångssätt i, där modellen för påverkans­ bedömning börjar efter avrinning, dvs. när fosfor lämnar åkern.
I samband med miljöavtryck bör därför livscykelinventeringen modelleras som mängden fosfor som släpps ut till vatten efter avrinning, och utsläppsdelen ”vatten” ska användas.