23.5.2022
4.4.1.3.
SK
Úradný vestník Európskej únie
L 144/37
Priemerné údaje Údaje o pestovaní sa musia zbierať počas obdobia, ktoré je dostatočné na to, aby bolo možné poskytnúť priemerné posúdenie inventarizačnej analýzy životného cyklu spojenej so vstupmi a výstupmi pestovania, ktoré vyvážia výkyvy v dôsledku sezónnych rozdielov.
Musí sa postupovať podľa týchto pravidiel opísaných v usmernení LEAP: a) V prípade jednoročných plodín sa musí použiť najmenej trojročné obdobie posudzovania (na vyrovnanie rozdielov vo výnosoch plodín súvisiacich s výkyvmi v podmienkach pestovania v priebehu rokov, ako sú podnebie, škodcovia a choroby atď.).
Ak nie sú k dispozícii údaje za trojročné obdobie, t. j. v dôsledku začatia nového systému výroby (napr. nové skleníky, novovyčistená pôda, prechod na inú plodinu), posúdenie sa môže vykonať za kratšie obdobie, ale nesmie byť kratšie ako jeden rok.
Plodiny alebo rastliny pestované v skleníkoch sa považujú za ročné plodiny/rastliny, pokiaľ pestovateľský cyklus nie je výrazne kratší ako rok a iná plodina sa v priebehu daného roka pestuje postupne.
Paradajky, paprika a iné plodiny, ktoré sa pestujú a zberajú počas dlhšieho obdobia v priebehu roka, sa považujú za ročné plodiny.
b) V prípade viacročných rastlín (vrátane celých rastlín a jedlých častí viacročných rastlín) sa predpokladá ustálený stav (t. j. keď sú všetky fázy vývoja proporcionálne zastúpené v skúmanom období) a na odhad vstupov a výstupov sa musí použiť trojročné obdobie.
c) Ak je známe, že jednotlivé fázy cyklu pestovania môžu mať rozdielne trvanie, musí sa vykonať korekcia úpravou plôch plodín alokovaných rôznym fázam vývoja v pomere k plochám plodín, ktoré sa očakávajú za teoreticky ustáleného stavu.
Uplatnenie takýchto korekcií sa musí vysvetliť a zaznamenať v správe o PEF.
Inventarizačná analýza životného cyklu viacročných rastlín a plodín sa nesmie vykonať, pokiaľ výrobný systém skutočne neprinesie výstup.
d) V prípade plodín, ktoré sa pestujú a zberajú v kratšom období ako jeden rok (napr. šalát vypestovaný za dva až štyri mesiace), sa údaje musia zbierať za konkrétne obdobie produkcie jednej plodiny aspoň z troch posledných po sebe nasledujúcich cyklov.
Priemer za tri roky možno najlepšie zistiť najprv zhromažďovaním ročných údajov a výpočtom inventarizačnej analýzy životného cyklu za rok a potom určením priemeru za tri roky.
4.4.1.4.
Pe s t i c í d y Emisie pesticídov sa musia modelovať ako konkrétne účinné látky.
Metóda posúdenia vplyvov životného cyklu USEtox má zabudovaný multimediálny model osudu, v rámci ktorého sa simuluje, čo sa deje s pesticídmi, počnúc rôznymi emisnými priestormi životného prostredia.
Preto pri modelovaní inventarizačnej analýzy životného cyklu treba disponovať štandardným podielom emisií v emisných priestoroch životného prostredia.
Pesticídy používané na poli sa musia modelovať ako 90 % emitovaných do poľnohospodárskej pôdy, 9 % emitovaných do ovzdušia a 1 % emitované do vody (na základe odborného posudku v dôsledku súčasných obmedzení).
Ak sú k dispozícii, môžu sa použiť aj konkrétnejšie údaje.
4.4.1.5.
Hnojivá Emisie z hnojív (a maštaľného hnoja) sa musia rozlišovať podľa druhu hnojiva a vzťahujú sa minimálne na: a) NH3, do ovzdušia (z používania dusíkatých hnojív); b) N2O, do ovzdušia (priamo a nepriamo) (z používania dusíkatých hnojív); c) CO2, do ovzdušia (z používania páleného vápna, močoviny a močovinových zlúčenín); d) NO3, do nešpecifikovaných vôd (vyplavovanie z používania dusíkatých hnojív); e) PO4, do nešpecifikovaných vôd alebo do sladkých vôd (vyplavovanie a odtekanie rozpustného fosfátu z aplikácie fosforečných hnojív); f) P, do nešpecifikovaných vôd alebo do sladkých vôd (pôdne častice obsahujúce fosfor, z aplikácie fosforečných hnojív).
Model posúdenia vplyvu pre eutrofizáciu sladkých vôd sa začína i) keď sa fosfor dostáva preč z poľnohospo­ dárskeho poľa (odtekanie), alebo ii) pri použití maštaľného hnoja alebo hnojiva na poľnohospodárskom poli.
V rámci modelovania inventarizačnej analýzy životného cyklu sa poľnohospodárske pole (pôda) často považuje za súčasť technologickej sféry, a preto by sa malo začleniť do modelu inventarizačnej analýzy životného cyklu.
Je to v súlade s prístupom i), kde sa model posudzovania vplyvu začína po odtekaní, t. j. keď sa fosfor dostáva preč z poľnohospodárskeho poľa.
V kontexte environmentálnej stopy by sa inventarizačná analýza životného cyklu mala modelovať ako množstvo fosforu emitované do vody po odtekaní a musí sa použiť emisný priestor „voda“.