23.5.2022
4.4.1.3.
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
L 144/37
R e a l i z a r ea m e d i e i d a t e l o r Datele privind cultivarea sunt colectate în decursul unei perioade de timp suficiente pentru a furniza o evaluare medie a ICV asociat intrărilor și ieșirilor în materie de creștere a culturilor, care va compensa fluctuațiile cauzate de diferențele sezoniere.
Aceasta se realizează astfel cum se descrie în Orientările LEAP, prezentate în continuare: (a) În cazul culturilor anuale se utilizează o perioadă de evaluare de cel puțin trei ani (pentru a suprima diferențele de randament al culturilor legate de fluctuațiile condițiilor de creștere de-a lungul anilor, cum ar fi clima, dăunătorii și bolile etc.).
În cazul în care nu sunt disponibile date care acoperă o perioadă de trei ani, și anume din cauza punerii în funcțiune a unui nou sistem de producție (de exemplu, seră nouă, teren nou defrișat, trecerea la alte culturi), evaluarea poate fi efectuată pe o perioadă mai scurtă de timp, dar nu mai mică de 1 an.
Culturile sau plantele cultivate în sere sunt considerate culturi/plante anuale, cu excepția cazului în care ciclul de vegetație este cu mult mai mic de un an și o altă cultură este cultivată consecutiv în anul respectiv.
Roșiile, ardeii și alte culturi, care sunt cultivate și recoltate pe o perioadă mai lungă pe parcursul anului, sunt considerate culturi anuale.
(b) În cazul plantelor perene (inclusiv plante întregi și părți comestibile ale plantelor perene), se presupune un regim staționar (și anume, în care toate stadiile de dezvoltare sunt reprezentate proporțional în perioada studiată) și se utilizează o perioadă de trei ani pentru estimarea intrărilor și ieșirilor.
(c) În cazul în care diferitele etape ale ciclului de vegetație pot avea durate diferite, se efectuează o corecție prin ajustarea suprafețelor cultivate alocate diferitelor stadii de dezvoltare, proporțional cu suprafețele cultivate preconizate a fi într-un regim staționar teoretic.
Aplicarea unor astfel de corecții se explică și se înregistrează în raportul PEF.
ICV pentru plantele și culturile perene nu se realizează până când sistemul de producție nu dă efectiv randament.
(d) În cazul culturilor care sunt cultivate și recoltate în mai puțin de un an (de exemplu, salată produsă în 2-4 luni), se colectează date referitoare la perioada de timp specifică pentru producția unei singure culturi, din cel puțin trei cicluri consecutive recente.
Calcularea mediei pe trei ani se poate realiza cel mai bine prin colectarea datelor anuale și calcularea ICV pe an, apoi prin determinarea mediei pe trei ani.
4.4.1.4.
Pe s t i c i d e Emisiile de pesticide trebuie modelate ca substanțe active specifice.
Metoda USEtox de evaluare a impactului ciclului de viață are un model de comportament multimedia integrat, care simulează comportamentul pesticidelor, pornind de la diferite compartimente de emisie.
Prin urmare, modelarea ICV presupune fracțiuni implicite de emisii în ceea ce privește compartimentele de mediu în materie de emisii.
Pesticidele aplicate pe teren trebuie modelate ca 90 % emise în compartimentul solului agricol, 9 % emise în aer și 1 % emise în apă (pe baza opiniilor experților, din cauza limitărilor actuale).
Dacă sunt disponibile, pot fi utilizate date cât mai specifice.
4.4.1.5.
Îngrășăminte Emisiile de îngrășăminte (și gunoi de grajd) trebuie diferențiate în funcție de tipul de îngrășământ și trebuie să vizeze cel puțin: (a) NH3, în aer (din utilizarea îngrășământului N); (b) N2O, în aer (direct și indirect) (din utilizarea îngrășământului N); (c) CO2, în aer (din utilizarea varului, a ureei și a compușilor ureei); (d) NO3, în apă fără specificații (percolare rezultată din utilizarea îngrășământului N); (e) PO4, în apă fără specificații sau în apă dulce (percolarea și scurgerea fosfatului solubil provenit din utilizarea îngrășământului P); (f) P, în apă fără specificații sau în apă dulce (particule de sol care conțin fosfor, provenit din utilizarea îngrășământului P).
Modelul de evaluare a impactului pentru eutrofizarea apei dulci începe (i) atunci când P părăsește câmpul agricol (scurgere) sau (ii) de la aplicarea gunoiului de grajd sau a îngrășămintelor pe terenul agricol.
În cadrul modelării ICV, terenul (solul) agricol este adesea considerat ca aparținând tehnosferei și, prin urmare, este inclus în modelul ICV.
Acest aspect este în concordanță cu abordarea (i), potrivit căreia modelul de evaluare a impactului începe după scurgere, și anume atunci când P părăsește terenul agricol.
Prin urmare, în contextul EF, ICV ar trebui modelat ca fiind cantitatea de P emisă în apă după scurgere, impunându-se utilizarea compartimentului „apă” în materie de emisii.