23.5.2022.
4.4.1.2.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
L 144/229
R a k s t u r ī g i k u l t ū ra u g u t i p a u n v a ls t s , r e ģi o n a v a i k l i m a t a d a t i Izmanto raksturīgus kultūraugu tipa un valsts/reģiona/klimata datus par ražu, ūdens un zemes izmantošanu, zemes izmantošanas maiņu, mēslošanas līdzekļu (mākslīgo un organisko) apjomu (N, P apjoms) un pesticīdu apjomu (par katru aktīvo vielu) uz hektāru gadā.
4.4.1.3.
Datu vidējošana Datus par audzēšanu vāc par laikposmu, kas ir pietiekami ilgs, lai veiktu vidusmēra novērtējumu par ACIP saistībā ar audzēšanas ielaidēm un izlaidēm, un kas kompensēs sezonālu atšķirību izraisītas svārstības.
To veic, kā aprakstīts LEAP pamatnostādnēs un turpmāk šajā tekstā.
(a) Viengadīgiem kultūraugiem izmanto novērtējuma periodu, kas ir vismaz trīs gadi (lai izlīdzinātu kultūraugu ražas atšķirības, kas saistītas ar augšanas apstākļu svārstībām gadu gaitā, piemēram, klimatu, kaitēkļiem, slimībām utt.).
Ja dati par trīs gadu periodu nav pieejami, t. i., jo ir sākta jauna ražošanas sistēma (piemēram, jauna siltumnīca, no jauna attīrīta zeme, pārorientēšanās uz citu kultūru), novērtējumu var veikt par īsāku periodu, bet tas nedrīkst būt īsāks par vienu gadu.
Siltumnīcās audzētus kultūraugus vai augus uzskata par viengadīgiem kultūraugiem/augiem, izņemot, ja to audzēšanas cikls ir ievērojami īsāks par vienu gadu un tajā pašā gadā secīgi audzē citu kultūru.
Tomātus, papriku un citus kultūraugus, ko audzē un ievāc ilgākā periodā gada laikā, uzskata par viengadīgiem kultūraugiem.
(b) Attiecībā uz daudzgadīgiem augiem (ietverot visus augus un daudzgadīgo augu ēdamās daļas) pieņem, ka situācija nemainās (t. i., ja pētāmajā laika periodā ir proporcionāli pārstāvēti visi attīstības posmi), un ielaides un izlaides aplēšanai izmanto trīs gadu periodu.
(c) Ja audzēšanas cikla dažādie posmi ir dažāda ilguma, veic korekciju, pie dažādiem attīstības posmiem iedalītās kultūraugu platības pielāgojot proporcionāli kultūraugu platībām, kādas ir paredzamas teorētiskā nemainīgā situācijā.
Šādu korekciju piemērošanu paskaidro un reģistrē OVP ziņojumā.
Daudzgadīgo augu un kultūraugu ACIP neveic, līdz ražošanas sistēma faktiski rada izlaidi.
(d) Par kultūraugiem, ko audzē un novāc laika periodā, kas ir īsāks par vienu gadu (piemēram, lapu salātiem, ko saražo divos līdz četros mēnešos), datus vāc attiecībā uz konkrēto laikposmu atsevišķa kultūrauga saražošanai no vismaz trim pēdējiem secīgajiem cikliem.
Vidējošanu par trīs gadiem vislabāk var veikt, vispirms savācot gada datus un aprēķinot ACIP gadā un tad nosakot trīs gadu vidējo rādītāju.
4.4.1.4.
Pe s t i c ī d i Pesticīdu emisijas modelē kā konkrētas aktīvās sastāvdaļas.
USEtox aprites cikla ietekmes novērtējuma metodē ir integrēts multivides aprites modelis, kas simulē pesticīdu apriti, sākot no dažādajiem emisiju nodalījumiem.
Tāpēc ACIP modelēšanā ir vajadzīga noklusējuma emisiju frakciju attiecība pret vides emisiju nodalījumiem.
Laukam uzklātos pesticīdus modelē kā tādus, kas 90 % apmērā emitēti lauksaimniecības zemes nodalījumā, 9 % apmērā emitēti gaisā un 1 % apmērā emitēti ūdenī (pamatojoties uz speciālistu spriedumu un ņemot vērā pašreizējos ierobežojumus).
Ja ir pieejami konkrētāki dati, var izmantot tos.
4.4.1.5.
Mēslošanas līdzekļi Mēslošanas līdzekļu (un kūtsmēslu) emisijas diferencē pēc mēslošanas līdzekļa veida, aptverot vismaz: (a) NH3 emisijas gaisā (no mēslošanas līdzekļa N izmantošanas); (b) N2O emisijas gaisā (tiešās un netiešās) (no mēslošanas līdzekļa N izmantošanas); (c) CO2 emisijas gaisā (no kaļķa, urīnvielas un urīnvielas savienojumu izmantošanas); (d) NO3 emisijas ūdenī, nekonkretizētas (noplūdes no mēslošanas līdzekļa N izmantošanas); (e) PO4 emisijas ūdenī, nekonkretizētas vai saldūdenī (šķīstošā fosfāta noplūdes un notece no mēslošanas līdzekļa P izmantošanas); (f) P emisijas ūdenī, nekonkretizētas vai saldūdenī (augsnes daļiņas, kas satur fosforu, no mēslošanas līdzekļa P izmantošanas).