2022 5 23
4.4.1.3.
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
L 144/37
Duomenų vidurkinimas Žemės ūkio kultūrų auginimo duomenys turi būti surinkti per tam tikrą laikotarpį, pakankamą, kad būtų galima IGCA pateikti vidutinį vertinimą, susietą su žemės ūkio kultūrų auginimo įvediniais ir išvediniais, kompensuojant svyravimus dėl sezoninių skirtumų.
Tai turi būti atliekama LEAP gairėse aprašyta tvarka, kaip išdėstyta toliau: (a) dėl vienmečių kultūrų turi būti naudojamas ne trumpesnis kaip trejų metų vertinimo laikotarpis (kad būtų išlyginti derliaus dydžio skirtumai dėl auginimo sąlygų svyravimų įvairiais metais, pvz., dėl klimato, kenkėjų ir ligų ar kt.).
Kai trejų metų laikotarpio duomenys nėra prieinami dėl to, kad pradėta taikyti nauja gamybos sistema (pvz., naujas šiltnamis, naujai paruoštas žemės sklypas, perėjimas prie kitų kultūrų auginimo), gali būti atliekamas trumpesnio laikotarpio vertinimas, tačiau tas laikotarpis neturi būti trumpesnis kaip 1 metai.
Šiltnamiuose auginamos kultūros ar augalai turi būti laikomi vienmetėmis kultūromis ar augalais, nebent jų augimo ciklas yra kur kas trumpesnis negu vieni metai ir per tuos pačius metus paeiliui auginamos kelios kultūros.
Pomidorai, pipirai ir kiti žemės ūkio augalai, kurie auginami ir kurių derlius imamas ilgesnę metų dalį, yra laikomi vienmetėmis kultūromis; (b) dėl daugiamečių augalų (įskaitant visą augalą ir valgomąsias daugiamečių augalų dalis) turi būti daroma nekintamos būsenos prielaida (t. y. kai visos vystymosi stadijos yra proporcingai reprezentuojamos per tiriamąjį laikotarpį), ir turi būti naudojamas trejų metų laikotarpis įvediniams ir išvediniams įvertinti; (c) kai įvairios augimo ciklo stadijos gali būti skirtingos trukmės, turi būti taikoma pataisa patikslinant įvairioms vystymosi stadijoms priskirtus žemės ūkio augalų plotus proporcingai auginamų kultūrų plotams, numatomiems remiantis teorine nekintamos būsenos prielaida.
Tokių pataisų taikymas turi būti paaiškintas ir užfiksuotas PAP ataskaitoje.
Daugiamečių augalų ir kultūrų IGCA neturi būti atliekama anksčiau nei gaunama faktinė gamybos sistemos produkcija; (d) žemės ūkio kultūrų, kurios auginamos ir kurių derlius imamas trumpiau kaip metus (pvz., salotų produkcija gaunama per 2–4 mėnesius), duomenys turi būti renkami konkrečiu vienos kultūros produkcijos laikotarpiu per ne mažiau kaip tris paskutinius vienas po kito ėjusius ciklus.
Trejų metų vidurkinimą galima geriausiai atlikti pirma surenkant metinius duomenis ir apskaičiuojant IGCA per metus, o tada nustatant trejų metų vidurkį.
4.4.1.4.
Pe s t i c i d a i Į aplinką išmetami pesticidai turi būti modeliuojami kaip konkrečios veikliosios medžiagos.
Į „USEtox“ gyvavimo ciklo poveikio vertinimo metodą yra integruotas daugialypės terpės modelis dėl išlikimo aplinkoje, kuriuo modeliuojamas pesticidų išlikimas aplinkoje, pradedant nuo įvairių aplinkos komponentų, į kuriuos jie patenka.
Taigi IGCA modeliavimui reikia naudoti standartines išmetamų kiekių dalis, tenkančias įvairiems aplinkos komponentams, į kuriuos patenka išmetami pesticidai.
Dėl lauke paskleidžiamų pesticidų turi būti modeliuojama, kad 90 proc. jų išmetama į žemės ūkio dirvožemio komponentą, 9 proc. išmetama į orą, o 1 proc. – į vandenį (dėl esamo ribotumo dydžiai nustatyti remiantis ekspertų vertinimu).
Jeigu yra konkretesnių duomenų, galima juos naudoti.
4.4.1.5.
Tr ą š o s Dėl trąšų (ir mėšlo) naudojimo išmetami teršalai turi būti diferencijuojami pagal trąšų tipą ir apima bent: (a) NH3 išmetimą į orą (dėl N trąšų naudojimo); (b) N2O išmetimą į orą (tiesioginį ir netiesioginį) (dėl N trąšų naudojimo); (c) CO2 išmetimą į orą (dėl kalkių, karbamido ir karbamido junginių naudojimo); (d) NO3 išmetimą į vandenį, nekonkretizuotą (išplovimas dėl N trąšų naudojimo); (e) PO4 išmetimą į vandenį, nekonkretizuotą, arba patekimą į gėlo vandens telkinius (tirpaus fosfato išplovimas ir paviršinis nuotėkis dėl P trąšų naudojimo); (f) fosforo (P) išmetimą į vandenį, nekonkretizuotą, arba patekimą į gėlo vandens telkinius (dirvožemio dalelės, kuriose yra fosforo dėl naudotų P trąšų).
Poveikio vertinimo modelis dėl gėlo vandens telkinių eutrofikacijos pradedamas taikyti: i) kai fosforas pasklinda iš žemės ūkio lauko (paviršinis nuotėkis) arba ii) kai žemės ūkio lauke paskleidžiamas mėšlas ar trąšos.
Atliekant IGCA modeliavimą, žemės ūkio laukas (dirvožemis) dažnai priskiriamas technosferai, todėl įtraukiamas į IGCA modelį.
Tai dera su i punkte nurodytu požiūriu, kai poveikio vertinimo modelis pradedamas taikyti po paviršinio nuotėkio, t. y. kai fosforas pasklinda iš žemės ūkio lauko.
Todėl AP kontekste atliekant IGCA turėtų būti modeliuojamas su paviršiniu nuotėkiu į vandenį patenkančio fosforo kiekis, o aplinkos komponentas, į kurį jis patenka, yra vanduo.